Справа № 524/3047/21
Провадження №2/524/165/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.05.2022 року Автозаводський районний суд міста Кременчука в складі: головуючого-судді Нестеренка С.Г., за участі секретаря судового засідання Бельченко Н.Л., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кременчук Полтавської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В:

У травні 2021 року до суду звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру у порядку спадкування.

Зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , після її смерті відкрилась спадщина у вигляді частки квартири АДРЕСА_1 .

Оригінал правовстановлюючого документа знаходиться у відповідача, однак через неприязні відносини відповідач відмовляється надати його позивачу.

У вересні 2020 року позивач звернулась до Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої матері ОСОБА_3 .

Постановою державного нотаріуса Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцул В.Ю. від 08.10.2020 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої матері ОСОБА_3 , оскільки мною не надано документу що посвідчує право власності на квартиру, а також відсутність реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна проведена без видачі документа, що посвідчує за спадкодавцем.

Позивач ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на 3/8 частки у квартирі АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері - ОСОБА_3 .

Ухвалою судді від 14 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків (а.с.29-30).

20 травня 2021 року на виконання ухвали судді від 14 травня 2021 року до суду від представника позивача надійшла уточнена позовна заява (а.с.35-40).

Ухвалою судді від 24 травня 2021 року у справі відкрито провадження, залучено сторони до участі у справі, постановлено розглянути справу у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання (а.с. 63).

Ухвалою суду від 10 серпня 2021 року визнано підготовку справи до розгляду закінченою, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом сторін, третіх осіб (а.с. 130).

Ухвалою суду від 16 травня 2022 року постановлено провести заочний розгляд справи.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не прибула, її представник ОСОБА_4 до суду надала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, позов підтримала, просить задовольнити, посилаючись на обставини і підстави, викладені в позовній заяві (а.с. 212).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомляв.

Представник третьої особи Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, завідувач до суду надав заяву про розгляд справи без участі представника контори (а.с. 211).

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області серії НОМЕР_1 від 24.05.2019 року.

Факт родинних відносин позивача з ОСОБА_3 підтверджується свідоцтвом про народженням виданого 28.03.1966 р. серії НОМЕР_2 , в свою чергу зміна прізвища ОСОБА_2 з дошлюбного на шлюбне Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища та свідоцтвом про одруження виданого 08.10.1999 року серії НОМЕР_3 (а.с. 41, 51-54).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, у вигляді частки квартири АДРЕСА_1 .

Як зазначає позивач, правовстановлюючі документи на спадкову квартиру знаходяться у її рідного брата - ОСОБА_2 , однак через неприязні відносини між нами, які склалися на протязі багатьох років, останній у добровільному порядку відмовляється надавати документи в моє розпорядження для оформлення спадщини.

У зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищевказану квартиру ОСОБА_1 звернулась до Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» для отримання інформаційної довідки про реєстрацію та власників на об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_1 .

02 червня 2020 року ОСОБА_1 отримала довідку з Комунального підприємства «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» №61/1999, згідно якої, на квартиру АДРЕСА_1 за спадкодавцем ОСОБА_3 , зареєстрована ј частка (свідоцтво про право на спадщину, видане Першою кременчуцькою держнотконторою за р.№1-2438 від 26.06.1998 року) та частка у спільній сумісній власності (свідоцтво про право власності, видане УЖКГ адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів від 27.10.1993 року), також частка у спільній сумісній власності на згадану квартиру зареєстрована за померлим ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , спадщину після якого прийняла, але не оформила його дружина ОСОБА_3 (а.с. 45).

08 вересня 2020 року ОСОБА_1 , звернулась до державного нотаріуса Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцул В.Ю. із заявою для прийняття спадщини, за законом на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 матері, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що складається з частки квартири АДРЕСА_1 . До заяви нотаріусу додано довідку видану Комунальним підприємством «Кременчуцьке міжміське бюро технічної інвентаризації Кременчуцької міської ради Полтавської області» від 02.06.2020 року за р.№61/1999.

08 жовтня 2020 року державним нотаріусом Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори Піцулом Валерієм Юрійовичем винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , на частку квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що позивач не надала документу, що посвідчує право власності на квартиру, а також відсутність реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна проведена без видачі документа, що посвідчує таке право за спадкодавцем.

Одночасно з постанови нотаріуса випливає, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна отриманої Четвертою кременчуцькою державною нотаріальною конторою шляхом безпосереднього доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08.10.2020 року №227299195, інформація про право власності померлого на вищевказану квартиру, відсутня.

Також у постанові нотаріуса зазначено, що Четвертою кременчуцькою державною нотаріальною конторою направлено лист ОСОБА_2 , як одному із співвласників згаданої квартири, з проханням повідомити про наявність або відсутність документів, що посвідчують право власності на спадкове майно. Протягом місяця, з дня відправлення листа, до Четвертої кременчуцької державної нотаріальної контори особисто звернувся ОСОБА_2 та повідомив про відсутність намірів надавати документи, що посвідчують право власності на спадкове майно (а.с. 42-43).

З вище зазначеного випливає, що згідно свідоцтва про право власності, видане УЖКГ адміністрації Кременчуцької міської ради народних депутатів від 27.10.1993 року ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 належала квартира за адресою: будинок АДРЕСА_2 , яка була у спільній сумісній власності. ІНФОРМАЦІЯ_6 померла ОСОБА_6 та згідно свідоцтва про право на спадщину, видане Першою кременчуцькою держнотконторою за р.№1-2438 від 26.06.1998 року її частину спадкового майна ј зазначеної квартири успадкувала ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 , спадщину після якого прийняла, ОСОБА_3 , але не оформила. ІНФОРМАЦІЯ_7 померла ОСОБА_3 , після смерті якої залишається спадкове майно у вигляді ѕ частки квартири за адресою: будинок АДРЕСА_2 . Оскільки ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_5 (у якого у власності є ј квартири) являємось спадкоємцями першої черги після померлої ОСОБА_3 , то частка від ѕ частки спадкової квартири складає 3/8 частини.

Відповідно ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно п. 1 ч. ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Відповідно 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У статті 1261 ЦК України передбачено, що спадкоємцями першої черги за законом є діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Статтями 1216, 1267 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до роз`яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за №24-753-0/4-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», п.3.4., у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутись з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

З роз`яснення, наданого Вищим Спеціалізованим Судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 16 травня 2013 року за № 24-753/0/4-13 постає, що відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України від 1 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до ч. 4 ст. 3 зазначеного Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав.

Державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема, такими як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року і яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу від 13 грудня 1995 року № 56, Тимчасове положення про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затверджене наказом Міністерства юстиції України від 7 лютого 2002 року № 7/5 і зареєстроване в Мін`юсті 18 лютого 2002 року за № 157/6445 (з подальшими змінами).

Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину.

Державна реєстрація права власності за висновком суду є похідним від здійснення права власності, а тому її відсутність не може бути окремою підставою для відмови в задоволенні цього позову, оскільки призведе до порушення законних прав та інтересів позивача.

Крім того, суд вважає, що у позивача, як спадкоємця, виникло право на спадщину, відкриту після смерті ОСОБА_3 , яку вона прийняла, подавши у передбачений законом строк заяву про прийняття спадщини.

Відповідач та третя особа не подали суду належних, допустимих, безспірних і достовірних доказів на спростування встановлених судом обставин та позову в цілому.

Звідси, на підставі встановлених судом обставин, суд вважає, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Необхідно визнати за позивачем ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на 3/8 частки у квартирі АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Вирішуючи питання щодо судових витрат у відповідності до ст. 133, 141 ЦПК України, враховуючи, що позов підлягає задоволенню, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача кошти у повернення сплаченого судового збору за подання позову у розмірі 2000 грн.

Учасники справи не заявляли про понесення ними інших судових витрат.

Керуючись ст. 15, 16, 328, 392, 1217, 1218, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст. 4, 5, 10-13, 18, 76-81, 83, 133, 137, 141, 258, 264, 265, 273, 280 - 284, 289, 352, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування за законом на 3/8 частки у квартирі АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_5 .

Третя особа: Четверта Кременчуцька державна нотаріальна контора, місце знаходження: Полтавська область, м. Кременчук, вул. Воїнів-інтернаціоналістів, буд. 16-А.

Повне заочне рішення виготовлено 16 травня 2022 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданої упродовж тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня розгляду заяви про перегляд заочного рішення у разі його нескасування. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя: