Справа № 133/3026/20
Провадження № 22-ц/801/304/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Кучерук І. М.
Доповідач :Стадник І. М.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

04 січня 2022 року м. Вінниця

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Вінницького апеляційного суду Стадник І.М., одержавши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 02 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

встановив:

Не погодившись із судовим рішенням у зазначеній справі позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, яка не може бути прийнята до розгляду та, відповідно, не може бути вирішено питання про відкриття апеляційного провадження в справі з огляду на таке.

Частиною 4 статті 356 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги додаються, крім іншого, документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, коло платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначається Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI.

Всупереч зазначеній нормі апелянтом такі документи до скарги не додано, судовий збір згідно вимог Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року не сплачено, а підстави звільнення від спати судового збору відсутні.

Посилання ОСОБА_1 на те, що вона звільнена від сплати судового за подання апеляційної скарги судом першої інстанції (при поданні позовної заяви) на підставі п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» не можуть бути врахованими апеляційним судом під час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження з огляду на таке.

При наданні оцінки дотриманню особою, яка звертається до суду з апеляційною скаргою, вимог статті 356 ЦПК України, апеляційний суд перевіряє сплату судового збору у відповідному розмірі (стаття 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI) та зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (частина перша статті 9 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI).

Одним із процесуальних обов`язків для реалізації права на судовий захист в порядку цивільного судочинства є надання документа про сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі. Невиконання такого обов`язку є підставою для ухвалення судового рішення про залишення позовної заяви без руху зі встановленням строку для усунення таких недоліків.

Отже, саме під час вирішення питання про відкриття провадження у справі або/чи прийняття до розгляду документа, що є об`єктом справляння судового збору, суддя-доповідач, серед іншого, повинен перевірити відповідність сплаченої суми судового збору розміру ставок, встановлених Законом про судовий збір, порядку сплати судового збору, а у разі відсутності документа про сплату судового збору перевірити наявність пільг зі сплати цього платежу.

Також на стадії відкриття провадження у справі суддя-доповідач вирішує питання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру цього платежу, що підлягає сплаті, або звільнення від його сплати.

Предметом та підставою звернення позивачем ОСОБА_1 до суду із позовом є стягнення матеріальної шкоди в розмірі 17 239 грн та моральної шкоди в розмірі 20 000 грн, завданих діями відповідачів, що призвели до непридатного для проживання належного їй житлового будинку.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Аналогічна норма закріплена у статті 136 ЦПК України.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 136 ЦПК України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Більше того, підставою для звільнення сторони у справі від сплати судового збору є наявність клопотання та відсутність у неї доходу або його наявність у розмірі, що не перевищує мінімальні соціальні стандарти, встановлені законодавством для відповідної категорії громадян, а також за інших обставин, які не дають можливості здійснити оплату судових витрат.

Звільнення, відстрочення, розстрочення або зменшення розміру судового збору на певній стадії судового процесу можливе, але не створює пільг щодо його сплати на інших його стадіях чи в інших судових провадженнях.

Разом з тим, подаючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 не заявляє відповідне клопотання із наведенням доводів того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, так само не надано доказів, які б давали суду підстави звільнити її від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, зокрема доказів, що підтверджують перевищення розміру судового збору 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік.

Посилання ОСОБА_1 на висновок, зроблений Верховним Судом у постанові від 29.09.2021 (у справі №759/14039/19) також є безпідставним.

Так, предметом розгляду у цій справі було питання сплати судового збору позивачами, які звільнені від сплати судового збору при поданні окремих позовів.

За змістом вказаної постанови певні категорії осіб незалежно від категорії позову звільняються не лише від сплати судового збору за подання позову, а й за подання апеляційних та касаційних скарг. Проте зазначені висновки не стосуються правовідносин сторін у даній справі, оскільки позивач не є особою, що звільнена від сплати судового збору в розумінні п.13 ч.2 статті 3 та статті 5 Закону України «Про судовий збір» (питання про її звільнення вирішувалось судом першої інстанції під час вирішення питання про відкриття провадження у справі).

Станом на 01 січня 2020 року (на час подання позову до суду) прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2102 грн.

Ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою (у редакції, чинній на час звернення до суду з позовом) судовий збір складає 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду встановлено розмір судового збору - 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Ставка судового збору, що підлягала сплаті позивачем у цій справі - фізичною особою становила 840 грн, виходячи із ціни позову в розмірі 37 239 грн (17 239 грн розмір матеріальної шкоди та 20 000 грн розмір моральної шкоди).

З урахуванням викладеного апелянту слід здійснити сплату судового збору, розмір якого становить 1260 грн.

Сплату судового збору у вказаному розмірі слід перерахувати за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Вінницькій області/м.Вінниця/22030101

Код

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Рахунок отримувача: UА0002856

Для приєднання до матеріалів справи надати Вінницькому апеляційному суду платіжний документ про оплату вказаних витрат.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві - стаття 185 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 357, статті 185 ЦПК України, а апелянту надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору та шляхом подання апеляційної скарги у новій редакції та відповідно до вимог ст.356 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 02 грудня 2021 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк - сім днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків та роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернена особі, яка її подала.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий І.М. Стадник