БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2-о/356/6/22
Справа № 356/589/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.01.2022 року Суддя Березанського міського суду Київської області Лялик Р.М., розглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Управління соціального захисту населення та праці виконавчого комітету Березанської міської ради, про встановлення факту проживання дитини з одним із батьків після розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа: Управління соціального захисту населення та праці виконавчого комітету Березанської міської ради, про встановлення факту проживання дитини з одним із батьків після розірвання шлюбу.

Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного), окремого провадження.

Частиною 3 ст. 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно положень ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Прецедентними в цьому відношенні є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави.

Так, суддя відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Проаналізувавши подану заяву з урахуванням ч. 3 ст. 294 ЦПК України, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 177, 318 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, частиною 2 статті 318 ЦПК України встановлено, що до заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Так, ОСОБА_1 у поданій заяві навів перелік додатків до неї, однак, відповідних документів до заяви не долучив.

Відтак, суд приходить до висновку про необхідність усунення заявником недоліків, які має заява, а саме: додати до заяви докази, що підтверджують викладені в заяві обставини.

Суд наголошує, що згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, суддя приходить до висновку, що заява повинна бути залишена без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись ст. 4, 175-177, 184, 185, 260-261, 294, 315-318 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Управління соціального захисту населення та праці виконавчого комітету Березанської міської ради, про встановлення факту проживання дитини з одним із батьків після розірвання шлюбу,- залишити без руху, надавши заявнику строк в 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в разі невиконання ухвали заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя: Р. М. Лялик