ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 травня 2022 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Садівниче товариство «Вишняки» про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Садівниче товариство «Вишняки» про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження.

Згідно положень ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Так, статтею 15 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя перевіряє чи подана вона з додержанням норм чинного законодавства, а саме статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як визначено приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно ставок судового збору у 2022 році за подачу позовної заяви про розірвання шлюбу справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та становить 992,40 гривень.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем додано до позовної заяви квитанцію ПАТ «Укрпошти» на суму 992,40 гривень (недоговорні платежі) сплачений ОСОБА_3 .

Отже, оскільки судовий збір слачено не позивачем ОСОБА_1 , а іншою особою, а призначення платежу- судовий збір за подання позовної заяви, не відображено у долученій квитанції, тому у суду відсутня інформація про підтвердження сплати судового збору з Казначейства при подачі даного позову до суд позивачем ОСОБА_1 .

З урахуванням викладеного, позивачеві потрібно надати документ про сплату судового збору.

Крім цього, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).

Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Інститут третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, зумовлений перш за все необхідністю забезпечити можливість здійснення відповідними суб`єктами права регресу (Постанова Верховного суду від 18 серпня 2021 року у справі №572/3632/15).

Процесуальний статус відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмета спору відрізняється за обсягом прав та обов`язків.

Заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків Головного управління Держгеокадастру у Київській області і не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивача з ОСОБА_2 та третьою особою яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача- СТ «Вишняка».

В такій ситуації ГУ Держгеокадастру у Київській області має бути залучено співвідповідачем, адже наказ, який позивач просить визнати незаконним та скасувати, ГУ Держгеокадастру у Київській області був прийнятий в інтересах ОСОБА_2 , і в результаті нього настали певні юридичні наслідки для відповідача ОСОБА_2 і на думку позивача відбулось порушення його прав.

Визначення позивачем у справі складу сторін має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову у зв`язку з неналежним суб`єктним складом сторін (постанова Верховного Суду від 20 січня 2021 року у справі №203/2/19).

Разом з тим, позивач обґрунтовуючи вимоги про скасування не визначив ГУ Держгеокадастру у Київській області як співвідповідача за заявленими вимогами. Водночас, за відсутності відповідної заяви позивача про залучення до участі у справі співвідповідача, суд не вправі самостійно змінити її процесуальний статус з третьої особи на відповідача.

Також, позивачем заявлена вимога про скасування рішення Державного реєстратора, проте відповідний орган не зазначено у визначеному позивачем складі учасників.

Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для їх задоволення. Без залучення усіх належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть (постанова Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі №233/3366/19).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Садівниче товариство «Вишняки» про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Ковалевська