Ухвала

11 травня 2022 року

м. Київ

справа № 757/36999/20-ц

провадження № 61-1677ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Усика Г. І.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частини квартири, встановлення порядку користування квартирою та поділ спільного сумісного рухомого майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2022 року ОСОБА_1 із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначене судове рішення.

Згідно зі статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

ОСОБА_3 заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивоване тим, що копію повної постанови суду апеляційної інстанції отримала лише 29 грудня 2021 року на підтвердження чого надала докази.

Наведені аргументи щодо поновлення строку на касаційне оскарження заслуговують на увагу, а тому є підстави для поновлення зазначеного процесуального строку.

Ухвалою Верховного Суду від 17 лютого 2022 року клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору задоволено частково. Відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року у розмірі 10 510 грн до ухвалення судового рішення у цій справі, водночас касаційну скаргу залишено без руху для сплати частини судового збору у розмірі 10 510 грн.

На виконання зазначеної ухвали заявниця надіслала заяву про звільнення від сплати судового збору.

Заяву обґрунтовувала тим, що вона припинила свою підприємницьку діяльність з роздрібної торгівлі, а 24 лютого 2022 року змушена була покинути місце свого проживання у м. Києві разом з малолітнім сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із вторгнення окупаційних військ в Україну. На цей час вони разом із малолітнім сином перебувають в іншій країні у статусі біженців.

Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Розмір судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій справі становить 21 020,00 грн.

Встановлено, що заявниця має на утриманні малолітнього сина та дочку студентку, а її дохід за календарний рік становить 305 096,00 грн.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Верховенство права є однією із засад цивільного судочинства (підпункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. Водночас розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони, розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії», рішення від 26 липня 2011 року).

Сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19 червня 2001 року).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Отже, ураховуючи той факт, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги становить 21 020,00 грн, що перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці, те, що заявниця має на утриманні дочку студентку та малолітнього сина віком до чотирнадцять років, а також введення військового стану в Україні та перебування заявниці у статусі біженки в іншій країні, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору підлягає задоволенню, оскільки наведені заявницею обставини, є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанови суду апеляційної інстанції є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі, обґрунтовуючи неправильність застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, заявниця, в аспекті підстав та випадків касаційного оскарження, посилається на:

неврахування висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 725/1776/18, від 18 грудня 2019 року у справі № 635/2263/15-ц, від 31 січня 2019 року у справі № 686/23104/17, від 15 квітня 2020 року у справі № 671/922/18, від 18 квітня 2018 року у справі

№ 180/254/15-ц, Верховного Суду України від 16 грудня 2015 року у справі

№ 6-2641цс15, від 03 червня 2015 року у справі № 6-38цс15, від 03 липня 2013 року у справі № 6-61цс13, від 02 жовтня 2013 року у справі № 6-79цс13, від 11 березня 2015 року у справі № 6-21цс15, від 16 грудня 2015 року у справі № 6-1109цс15, від 23 вересня 2015 року у справі № 6-258цс15, від 18 листопада 2015 року у справі № 388цс15, від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2710цс15, від 07 вересня 2016 року у справі № 6-47цс16, від 27 квітня 2016 року у справі № 6-486цс16.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Судом не встановлено наявності достатніх й обґрунтованих підстав для повернення касаційної скарги, а так само відмови у відкритті касаційного провадження.

Отже, є підстави для відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 та витребування матеріалів справи.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Підставою відкриття касаційного провадження є підстава, передбачена пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

ОСОБА_1 також заявила клопотання про зупинення виконання рішення постанови Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року.

Підстав для задоволення клопотання немає.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Клопотання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії має бути мотивованим, містити достатні та обґрунтовані підстави для зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії, підтверджені певними доказами. Вирішуючи питання про зупинення виконання судового рішення або його дії, суд касаційної інстанції враховує існування об`єктивної необхідності у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Оскільки наведене заявницею обґрунтування необхідності зупинення виконання оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції носить загальний характер, без зазначення обставин та доказів звернення рішення до виконання, Верховний Суд не знаходить підстав для задоволення заяви про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року.

На підставі наведеного та керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року.

Відкрити касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 .

Витребувати з Печерського районного суду міста Києва цивільну справу № 757/36999/20-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частини квартири, встановлення порядку користування квартирою та поділ спільного сумісного рухомого майна подружжя.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання постанови Київського апеляційного суду від 09 грудня 2021 року відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Яремко

А. С. Олійник

Г. І. Усик