Справа № 452/2629/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 вересня 2022 року м. Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Кущ Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в особі її представника - адвоката Куцалаби Галини Василівни до Самбірської міської ради Львівської області (далі Самбірська міськрада) про встановлення фактів, що мають юридичне значення, та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Самбірського районного нотаріального округу Львівської області Кульчицький Андрій Іванович, -

В С Т А Н О В И В :

09 вересня 2022 року ОСОБА_1 в особі її представника - адвоката Куцалаби Г.В. звернулася до суду з вищевказаним позовом до Самбірської міськради, в якому просить суд встановити факт родинних відносин між померлими ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті ОСОБА_3 , а також визнати за нею правовласності на житловий будинок АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями та спорудами, в порядку спадкування за законом після смерті її брата ОСОБА_2 , посилаючись на те, що вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті останнього та звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з посиланням на те, що не подано документів, котрі посвідчують право власності на нерухоме майно.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, приходжу до висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Так, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пп.3,5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Відповідно до пп.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, відповідно.

Крім того, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Позивач ОСОБА_1 просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно був рідним братом ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та фактично прийняв спадщину після її смерті.

Згідно з п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а саме факту родинних відносин.

З постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31 березня 1995 року вбачається, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Позивач вважає, що встановлення вищевказаного факту надасть їй право на отримання спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , оскільки вона є його рідною сестрою.

Разом з тим, слід звернути увагу позивача на те, що відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи (ч.1 ст.47 ЦПК України).

Відповідно до ч.4 ст.25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

З огляду на вказані норми позивач ОСОБА_1 не має правових підстав для звернення до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин між двома сторонніми особами, тим паче які є померлими на час подання такої заяви.

Також, позивачем ОСОБА_1 визначена ціна позову в розмірі 167 113 грн. 00 коп. згідно довідки про технічну характеристику об`єктів нерухомого майна від 29 травня 2020 року, яка, на переконання суду, не відповідає реальній вартості спірного майна на час звернення з відповідним позовом до суду. При цьому, будь-яких доказів на підтвердження дійсної вартості спірного будинку на час звернення із позовом до суду позивачем взагалі не надано.

До того ж, позивач в заяві зазначила, що приватним нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її брата ОСОБА_2 з посиланням на те, що нею не подано документів, що посвідчують право власності на нерухоме майно. При цьому, нею повідомлено нотаріуса, що оригінали документів відсутні.

Разом з тим, позовна заява та додані до неї документи не містять доказів неможливості реалізації позивачем своїх спадкових прав на майно в позасудовому порядку безпосередньо через органи нотаріату.

Так, главою 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року, передбачені обставини, при наявності яких нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії. На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Згідно із п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року (далі Постанова), свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на

спадщину (яка згідно п.24 Постанови повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Відповідно до ст.49 Закону України «Про нотаріат» на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову, що також узгоджується з положенням п.24 Постанови.

Позивач, ставлячи питання про визнання за нею у судовому порядку права на майно у порядку спадкування, має вказати на правові підстави такого звернення саме до суду з подібною вимогою, - має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва із вказівкою на підстави такої відмови.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

Про це неодноразово наголошував Верховний Суд, зокрема, у постанові від 16 січня 2019 року у справі № 2-390/2006.

У постанові Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 702/61/20 (провадження № 61-16777св20) зазначено, що зверненню до суду з позовом про визнання права власності на майно в порядку спадкування має передувати вирішення питання про видачу позивачу нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Також, як вбачається із п.9 узагальнення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року «Про судову практику розгляду справ про оскарження нотаріальних дій або відмову в їх вчиненні» отримання постанови про відмову вчиненні нотаріальної дії має важливе значення, оскільки з часу відмови обчислюється строк для звернення до суду, і надання належної оцінки обґрунтованості вимог позивача неможливо без з`ясування причин та мотивів відмови у вчиненні нотаріальної дії.

Разом з тим, такої передбаченої законом відмови у вчиненні нотаріальної дії матеріали позовної заяви не містять.

До того ж, позивачем у заяві взагалі не зазначено конкретний перелік господарських будівель та споруд, які входять до складу спадщини, та не визначено їх площу.

Відтак, позивачем ОСОБА_1 в порушення вищевказаних норм закону не викладено обставини, якими вона обґрунтовує свою вимогу про визнання права власності на цілий будинок з певними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Також слід звернути увагу позивача на те, що відповідачами у таких справах є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Разом з тим, позивач ОСОБА_1 не підтвердила належними доказами ту обставину, що вона є єдиним спадкоємцем після смерті брата.

Також позивачем серед складу учасників справи зазначено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог, а саме, приватного нотаріуса Самбірського районного нотаріального округу Кульчицького А.І., проте за змістом позову не зазначено яким чином рішення у справі може вплинути на його права або обов`язки щодо однієї зі сторін.

За таких обставин, суд пропонує позивачу усунути недоліки позовної заяви, а саме, обґрунтовано визначитись із позовними вимогами та зі складом учасників справи, уточнити та обґрунтувати зміст позовних вимог, уточнити обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначити докази, що підтверджують їх, або вказати підтверджені належними доказами причини неможливості надати такі документи, а також надати докази дійсної вартості спірного майна на час звернення з позовом до суду.

Відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 в особі її представника - адвоката Куцалаби Галини Василівни до Самбірської міської ради Львівської області про встановлення фактів, що мають юридичне значення, та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Самбірського районного нотаріального округу Львівської області Кульчицький Андрій Іванович, - залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків в межах 7 (семи) днів з дня вручення ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М. Кущ