ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 551/299/21 Номер провадження 22-ц/814/24/22Головуючий у 1-й інстанції Сиволап Д. С. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
У Х В А Л А

04 січня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді: Триголова В.М.,

суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,

вирішуючи питання відкриття провадження у справі за апеляційних скарг Приватного підприємства «Агроекологія»

на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 15 червня 2021 року та на рішення цього ж суду від 25 червня 2021 року

по справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Агроекологія» про розірвання договору оренди землі, стягнення заборгованості по орендній платі,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 09 липня 2021року апеляційну скаргу Приватного підприємства «Агроекологія» на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 15 червня 2021 року залишено без руху оскільки апелянтом не сплачено судовий збір, та надано строк для усунення недоліків. Роз`яснено, що у випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Копії вказаної ухвали неодноразово надсилалися за юридичною адресою ПП «Агроекологія», яка зазначена в апеляційній скарзі рекомендованим листом з повідомленням, а саме 12 липня 2021 року, 16 вересня 2021 року, проте вказана кореспонденція повернулась до Полтавського апеляційного суду неотриманою з відміткою відділення поштового зв`язку: «за закінченням встановленого строку зберігання», як вбачається з рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення №170, №372.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 15 вересня 2021 року апеляційну скаргу Приватного підприємства «Агроекологія» на рішення Шишацького районного суду Полтавської області від 25 червня 2021 року залишено без руху оскільки апелянтом не сплачено судовий збір, та надано строк для усунення недоліків. Роз`яснено, що у випадку не усунення вказаних недоліків у десятиденний строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Копії вказаної ухвали неодноразово надсилалися за юридичною адресою ПП «Агроекологія», яка зазначена в апеляційній скарзі рекомендованим листом з повідомленням, а саме 20.09.2021 року та 09.12.2021 року, проте лист від 20.09.2021 року повернувся до Полтавського апеляційного суду 06.12.2021 року з відміткою відділення поштового зв`язку: «за закінченням встановленого строку зберігання», як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №229.

Вказана кореспонденція направлялась з дотриманням вимог процесуального закону за офіційною юридичною адресою апелянта, відтак її неотримання зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу. Оскільки, з дня надходження справи до апеляційного суду скаржник не цікавився станом розгляду його апеляційної скарги. (Наведене відповідає висновкам Верховного Суду висловленим у постановах від 23.04.2018 у справі № 916/3188/16, від 23.11.2018 у справі №10/17-3639-2011, від 22.08.2019 у справі №922/85/18, від 06.05.2020 року у справі №530/1680/16-ц).

Крім того, 09 грудня 2021 року на електронні адресу відповідача та його представника (ІНФОРМАЦІЯ_2, та ІНФОРМАЦІЯ_1 ) направлено електронні листи з копіями ухвал від 09.07.2021 року та 15.09.2021 року.

На виконання вказаних ухвали, відповідачем надано клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Вирішуючи клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір»).

З огляду на наведені норми закону, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст.12 ЦПК України, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 у справі №761/12145/17.

Відповідачем вказаних доказів суду не надано, відповідних доводів у клопотанні не наведено.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії від 12 липня 2007 року»).

При цьому легітимна мета обмеження прав дотримана, права заявника не порушені, оскільки він не довів наявність обставин для звільнення його від сплати судового збору.

Отже, колегія суддів доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати.

Одночасно слід звернути увагу, що одним з основних засад цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Так, у відповідності до вимог ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Апеляційним судом вживались всі можливі заходи для повідомлення ПП «Агроекологія» про залишення апеляційних скарг без руху.

З дня надходження справи до апеляційного суду скаржник не цікавився станом розгляду його апеляційних скарг.

Представник ПП «Агроекологія» Мельников Д.О. є адвокатом, отже обізнаний у вимогах процесуального законодавства щодо форми змісту та порядку подачі апеляційної скарги та має доступ до системи електронний суд, а отже має можливість слідкувати за рухом справи.

Разом з цим, відповідач тривалий час не отримував кореспонденцію суду, не виконував вимоги ухвал щодо усунення недоліків скарг, та звернувся з заявою про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати лише в грудні, після того, як копії ухвал суду були направлені відповідачу втретє.

Такі дії ПП «Агроекологія» є свідченням недобросовісного використання наданих законом процесуальних прав на апеляційне оскарження, які спрямовані на затягування розгляду справи.

Отже, з огляду на наведене підстав для продовження строку для усунення відповідачем недоліків скарг апеляційний суд не вбачає.

Позивач звернулась до суду з заперечення на клопотання позивача щодо зменшення суми судового збору або звільнення від його сплати та клопотанням про застосування заходів процесуального примусу до відповідача.

У доводах вказаного клопотання позивач вказує, що клопотання відповідача є безпідставним та необгрунтованим, підстави зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є недоведеними. При цьому, позивач звертає увагу суду, що відповідач допускає зловживання процесуальними правами та просить суд застосувати заходи процесуального примусу до відповідача.

Проте, колегія суддів вважає, що клопотання позивача в частині застосування заходів процесуального примусу задоволенню не підлягає.

Згідно з частиною першою, другою статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Аналізуючи доводи, викладені в клопотанні позивача, колегія суддів не вбачає підстав для застосування заходів примусу, передбачених статтею 148 ЦПК України.

При цьому, недоліки, викладені в ухвалах апеляційного суду від 09 липня 2021 року та 15.09.2021 року, апелянтом не усунуто.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При цьому, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Приймаючи до уваги те, що апелянт не усунув у встановлений строк недоліки апеляційної скарги, апеляційну скаргу слід визнати неподаною та повернути апелянту.

Також необхідно роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись ст.ст.185,356,357 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Приватного підприємства «Агроекологія» про зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про застосування заходів процесуального примусу - відмовити.

Апеляційні скарги Приватного підприємства «Агроекологія» на ухвалу Шишацького районного суду Полтавської області від 15 червня 2021 року та на рішення Шишацького районного суду Полтавської області від 25 червня 2021 року - визнати неподаними та повернути апелянту.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: В.М. Триголов

Судді: А.І. Дорош

О.А. Лобов