Справа №345/5708/21
Провадження № 2/345/175/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.05.2022 року м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Мигович О.М.

секретаря Бабійчук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Калуші в порядку спрощеноення справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування та за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, суд

В С Т А Н О В И В :

що позивач звернувся до суду з вищенаведеним позовом. В подальшому позивач уточнив позовні вимоги та просить суд визнати за ним право власності на спадкове майно, а саме: на 1/2 частку домоволодіння по АДРЕСА_1 , яке складається із житлового будинку (А), стайні (Б), вбиральні (В), стодоли (Г), гаражу (Д), огорож (№1 і №2) та хвіртки (№3).

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 .

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях своїм синам, якими є позивач та його рідний брат ОСОБА_6 .

11.02.2014 року позивач подав заяву в Калуську міську державну нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 . Також 12.03.2014 року ОСОБА_6 подав в Калуську міську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 .

Фактично як позивач так і його рідний брат ОСОБА_6 вступили у спадщину, якою являється домоволодіння по АДРЕСА_1 і стали власниками цього домоволодіння по 1/2 частці кожен, оскільки у встановлений законом строк подали заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_7

ІНФОРМАЦІЯ_2 рідний брат позивача ОСОБА_8 помер.

Після смерті брата, позивач звернувся до нотаруса із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак йому було відмовено, у зв`язку із тим, що ним не налано правоввстановлюючі документи на спадкове майно.

В позасудовому порядку він не має можливості визнати за собою право власності на спадкове домоволодіння, тому змушений звернутись до суду з даним позовом.

ОСОБА_9 звернулася до суду із зустрічним позовом, який прийнятий до спільного розгляду. Відповідно до заявлених вимог ОСОБА_3 просить визнати за нею право власності на 1/6 частину житлового з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться в АДРЕСА_2 .

Зустрічний позов мотивує тим, що батько її чоловіка ОСОБА_5 склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях своїм синам, якими є відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 та його рідний брат ОСОБА_6 .

17.08.2017 року ОСОБА_3 уклал шлюб із ОСОБА_6 . ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 помер.

ОСОБА_3 звернулась до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Чорного О.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_6 , однак дана заява була передана приватному нотаірусу Івано-Франківського нотаріального округу Попович О.В., якою раніше було відкрито спадкову справу за заявами інших спадкоємців.

Таким чином ОСОБА_3 , як дружина спадкодавця ОСОБА_6 , відноситься до першої черги спадкоємців за законом.

В позасудовому порядку вона не має можливості визнати за собою право власності на спадкове домоволодіння, тому змушена звернутись до суду з даним позовом.

ОСОБА_10 звернулася до суду із позовом, який прийнятий до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 та за зустрічним позовом ОСОБА_3 . Відповідно до заявлених вимог ОСОБА_10 просить визнати за нею право власності на на 1/3 частину домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається із житлового будинку (А), стайні (Б), вбиральні (В), стодоли (Г), гаражу (Д), огорож (№1 і №2) та хвіртки (№3).

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_6 (спадкодавець), який постійно проживав та був зареєстрований в домоволодінні по АДРЕСА_2 .

Спадкоємцями після смерті спадкодавця є: вона ОСОБА_2 як його дочка, її брат ОСОБА_4 як його син, та ОСОБА_3 як його дружина. Всі вони являємося спадкоємцями першої черги.

На випадок своєї смерті спадкодавець заповіту не складав.

До складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_6 , входить 1/2 частина домоволодіння по АДРЕСА_2 . Цю частку домоволодіння Спадкодавець успадкував по заповіту після смерті свого батька (а її діда) ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько спадкодавця (дід ОСОБА_2 ) ОСОБА_5 . У власності ОСОБА_5 на час смерті перебувало все домоволодіння по АДРЕСА_2 .

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 (батько Спадкодавця) склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях своїм синам, якими є Спадкодавець та його рідний брат ОСОБА_1 (відповідач по справі).

12.03.2014 Спадкодавець подав в Калуську міську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 . Часом раніше 11.02.2014року Відповідач ОСОБА_1 також подав заяву в Калуську міську державну нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 .

А тому, з огляду на положення ст.ст. 1268 1270 ЦК України Спадкодавець та ОСОБА_1 успадкували та стали власниками по 1/2 частці домоволодіння по АДРЕСА_2 по заповіту після смерті їхнього батька ОСОБА_5 .

Отже, на час смерті, як вбачається із вищевказаного Спадкодавцеві фактично належала 1/2 частка домоволодіння по АДРЕСА_2 .

Після смерті батька ОСОБА_6 позивачка ОСОБА_2 24.09.2020 звернулася через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Юхимович М.Л. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті Спадкодавця (дана заява в подальшому була перенаправлена за місцем реєстрації спадкової справи після смерті Спадкодавця до приватного нотаріуса Калуського міського нотаріального округу Попович О.В.).

Окрім того її брат, а син Спадкодавця ОСОБА_4 13.02.2021 подав через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Красовська А.В. заяву про відмову від прийняття спадщини. Згідно цієї заяви ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини після смерті Спадкодавця на її користь.

Також 03.08.2021 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті Спадкодавця через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Чорний І.О. звернулася ОСОБА_3 дружина Спадкодавця.

А тому, з огляду на вищевказане, ОСОБА_2 отримала у спадщину 1/6 частку домоволодіння по АДРЕСА_2 , як особисто успадкована нею частка, а також отримала у спадщину 1/6 частку домоволодіння по АДРЕСА_2 , як успадкована нею частка, від якої на її користь відмовився її брат ОСОБА_4 (разом це становить 1/3 частку).

В позасудовому порядку вона не має можливості визнати за собою право власності на спадкове домоволодіння, тому змушена звернутись до суду з даним позовом.

Представник позивача ОСОБА_1 подав заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його присутності, позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує повністю, просить позов задовольнити. Позови ОСОБА_3 та ОСОБА_2 визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Представник ОСОБА_3 ОСОБА_11 подав заяву, в якій просить проводити розгляд справи без його присутності, позовні вимоги ОСОБА_3 підтримує повністю, просить позов задовольнити. Позови ОСОБА_1 та ОСОБА_2 визнає та не заперечує проти їх задоволення.

ОСОБА_2 подала заяву в якій вказала, що позов підтримує та просить його задоволити. Позови ОСОБА_1 та ОСОБА_3 визнає та не заперечує проти їх задоволення. Розглдя справи проводити у її відсутності.

ОСОБА_4 подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Позови ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 визнає та не заперечує проти їх задоволення.

Згідно ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що первісний та зустрічний позови підлягають до задоволення виходячи з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачка ОСОБА_5 (а.с.6). Відповідно до Свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок від 02.03.1993 року, жилий будинок з приналежними до нього будівлями та спорудами, який розташований в м.калуші по АДРЕСА_2 в цілому належав ОСОБА_12 (а.с.121).

ОСОБА_5 склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях своїм синам, якими є позивач та його рідний брат ОСОБА_6 .

11.02.2014 року позивач подав заяву в Калуську міську державну нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 . Також 12.03.2014 року ОСОБА_6 подав в Калуську міську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 .

Фактично як позивач так і його рідний брат ОСОБА_6 вступили у спадщину, якою являється домоволодіння по АДРЕСА_1 і стали власниками цього домоволодіння по 1/2 частці кожен, оскільки у встановлений законом строк подали заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_2 рідний брат позивача ОСОБА_6 помер.

Після смерті брата, позивач звернувся до нотаруса із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак йому було відмовено, у зв`язку із тим, що ним не надано правоввстановлюючі документи на спадкове майно.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч.1 ст.1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Частинами 1 та 2 ст. 1236 ЦК України визначено, що заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Як передбачено ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Як вбачається із матеріалів справи позивачка не відмовилася від прийняття спадщини.

Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ст. 1296 ЦК України).

Відповідно до вимог ст. 392 ЦК України - власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Статтею 12 ЦПК України, встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 ст. 80 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 80 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що первісний позов підлягає до задоволення.

Що стосується зустрічного позову ОСОБА_3 то такий, також підлягає до задоволення з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що 17.08.2017 року ОСОБА_6 та ОСОБА_3 уклали шлюб, що стверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.128).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_6 - ОСОБА_5

ОСОБА_5 склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях, заповів своїм синам, якими є позивач-відповідач ОСОБА_1 та його рідний брат ОСОБА_6 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 помер (а.с.123).

ОСОБА_3 звернулась до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Чорного О.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_6 , однак дана заява була передана приватному нотаірусу Івано-Франківського нотаріального округу Попович О.В., якою раніше було відкрито спадкову справу за заявами інших спадкоємців.

Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки.

Позивач-відповідач ОСОБА_3 дружина спадкодавця ОСОБА_6 , а тому в силу ст. 1261 ЦК України являється спадкоємцем першої черги права на спадкування за законом.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять всі права та обовязки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого кодексом, він не заявив про відмову від неї.

У відповідності до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що зустрічний позов ОСОБА_3 є підставний та підлягає до задоволення в повному обсязі.

Що стосується позову ОСОБА_2 то такий, також підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 , який постійно проживав та був зареєстрований в домоволодінні по АДРЕСА_2 .

Спадкоємцями після смерті спадкодавця є: вона ОСОБА_2 як його дочка, її брат ОСОБА_4 як його син, та ОСОБА_3 як його дружина. Всі вони являємося спадкоємцями першої черги.

На випадок своєї смерті спадкодавець заповіту не складав.

До складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_6 , входить 1/2 частина домоволодіння по АДРЕСА_2 . Цю частку домоволодіння Спадкодавець успадкував по заповіту після смерті свого батька (а її діда) ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько спадкодавця (дід ОСОБА_2 ) ОСОБА_5 . У власності ОСОБА_5 на час смерті перебувало все домоволодіння по АДРЕСА_2 . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про право особистої власності на жилий будинок від 02.03.1993року, виданого виконавчим комітетом Калуської міської ради та довідкою Івано-Франківського обласного бюро технічної інвентаризації від 22.10.2014року №00787.

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 (батько Спадкодавця) склав заповіт згідно якого житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 заповів в рівних долях своїм синам, якими є Спадкодавець та його рідний брат ОСОБА_1 (відповідач по справі).

12.03.2014 Спадкодавець подав в Калуську міську державну нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 . Часом раніше 11.02.2014року Відповідач ОСОБА_1 також подав заяву в Калуську міську державну нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5 .

А тому, з огляду на положення ст.ст. 1268 1270 ЦК України Спадкодавець та ОСОБА_1 успадкували та стали власниками по 1/2 частці домоволодіння по АДРЕСА_2 по заповіту після смерті їхнього батька ОСОБА_5 .

Отже, на час смерті, як вбачається із вищевказаного Спадкодавцеві фактично належала 1/2 частка домоволодіння по АДРЕСА_2 .

Після смерті батька ОСОБА_6 позивачка ОСОБА_2 24.09.2020 звернулася через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Юхимович М.Л. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті Спадкодавця (дана заява в подальшому була перенаправлена за місцем реєстрації спадкової справи після смерті Спадкодавця до приватного нотаріуса Калуського міського нотаріального округу Попович О.В.).

Окрім того її брат, а син Спадкодавця ОСОБА_4 13.02.2021 подав через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Красовська А.В. заяву про відмову від прийняття спадщини. Згідно цієї заяви ОСОБА_4 відмовився від прийняття спадщини після смерті Спадкодавця на її користь.

Також 03.08.2021 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті Спадкодавця через приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Чорний І.О. звернулася ОСОБА_3 дружина Спадкодавця.

А тому, з огляду на вищевказане, ОСОБА_2 отримала у спадщину 1/6 частку домоволодіння по АДРЕСА_2 , як особисто успадкована нею частка, а також отримала у спадщину 1/6 частку домоволодіння по АДРЕСА_2 , як успадкована нею частка, від якої на її користь відмовився її брат ОСОБА_4 (разом це становить 1/3 частку).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За змістом ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто… Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини.

Як вбачається із матеріалів справи ОСОБА_2 не відмовилася від прийняття спадщини.

Статтею 12 ЦПК України, встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 ст. 80 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ч. 6 ст. 80 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищевикладене, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що зустрічний позов ОСОБА_2 є підставний та підлягає до задоволення в повному обсязі.

На підставі ст.ст.1216, 1217, 1268 ЦК Украни, листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/0-13 Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування, ст.ст. 2, 4, 10, 12, 77-80 ЦПК України, керуючись ст.ст. 259, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України суд,-

Р І Ш И В:

Первісний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , право власності на спадкове майно за заповітом після смерті батька ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: на Ѕ частку домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається із житлового будинку (А), стайні (Б), вбиральні (В), стодоли (Г), гаражу (Д), огорож (№1 і №2), хвіртки (№3).

Зустрічний позов ОСОБА_3 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на спадкове майно за законом після смерті чоловіка ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: на на 1/6 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_2 .

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , право власності на спадкове майно за законом після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: на 1/3 частину домоволодіння по АДРЕСА_2 , яке складається із житлового будинку (А), стайні (Б), вбиральні (В), стодоли (Г), гаражу (Д), огорож (№1 і №2) та хвіртки (№3).

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Головуючий: