ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4231/22
провадження № 2/753/4569/22
У Х В А Л А

"05" травня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про розірвання договору довічного утримання, скасування заборони відчуження та повернення майна.

в с т а н о в и в :

до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про розірвання договору довічного утримання, скасування заборони відчуження та повернення майна.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 та 177 ЦПК України.

Позивач просить суд ухвалити рішення яким:

- розірвати договір довічного утримання майна від 11 вересня 2009 року, посвідченого державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Браславською О.Г., зареєстрованого в реєстрі № 5-232;

- скасувати заборону відчуження майна зазначеного в договорі житлового будинку, зареєстрованого в реєстрі за № 5-233;

- повернути у власність ОСОБА_1 житловий будинок у АДРЕСА_1 шляхом реєстрації права власності на цей будинок за ОСОБА_1 .

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, а також для позовних заяв немайнового характеру.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

ОСОБА_1 при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 1984 грн, тобто за дві вимоги немайнового характеру.

За вимогу майнового характеру (визнання права власності на майно), а саме: повернення у власність ОСОБА_1 житлового будинку АДРЕСА_1 шляхом реєстрації права власності на цей будинок за ОСОБА_1 , позивач судовий збір не сплатила та у порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України нею не визначено ціну позову із зазначенням ринкової вартості майна, з урахуванням вимог ст. 176 ЦПК України, відповідно до якої ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна, яка має бути актуальною на день звернення до суду з позовом.

У відповідності до п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 "Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності" вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Таким чином, позивачу необхідно вказати дійсну вартість спірного нерухомого майна станом на 2022 рік.

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, а також дійсна вартість майна може підтверджуватись висновком суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно приписів п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12 405,00 грн.).

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями, що додаються до неї, відповідно для відповідача, звіту про оцінку майна та квитанції про сплату судового збору за вимогу майнового характеру.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора, про розірвання договору довічного утримання, скасування заборони відчуження та повернення майна залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позову до визначеної дати, позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гусак О.С.