Справа № 404/2165/22
Номер провадження 2/404/526/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2022 року Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Іванова Н.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування пункту рішення Кіровоградської міської ради, скасування державної реєстрації земельної ділянки, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Кропивницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування пункту рішення Кіровоградської міської ради, скасування державної реєстрації земельної ділянки, просила звільнити її повністю від сплати судового збору за подання даної позовної заяви; визнати протиправним та скасувати п.9 рішення від 28 грудня 2004 №1370 дванадцятої сесії Кіровоградської міської ради четвертого скликання року в частині погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та безоплатного надання у приватну власність гр. ОСОБА_3 земельної ділянки площею 912,49 кв.м. по АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); у відповідності до норм ч.13 ст.79.1 Земельного кодексу України та ч.10 ст.24 Закону України «Про державний земельний кадастр», скасувати державну реєстрацію даної земельної ділянки, яка має кадастрові номери :33:212:0012 та :33:212:0078, з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо даної земельної ділянки.

Оглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху.

Відповідно до вимог ст.177 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивачем заявлено вимогу немайнового характеру.

У прохальній частині позову позивач також просить звільнити її повністю від сплати судового збору за подання даної позовної заяви, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Вимогами ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснено в п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивач в обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору зазначила, що єдиним джерелом її доходу є державна виплата допомоги на дитину, одинокою матір`ю якого є вона, та соціальні виплати. Інших доходів у неї немає. Судовий збір за подання до суду позовної заяви перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу. Коштів вистачає лише на сплату комунальних платежів та забезпечення мінімального харчування, необхідного для підтримання її життєдіяльності та дитини.

Із врахуванням того, що позовні вимоги є немайнового характеру, крім того позивачем не надано належних та достатніх доказів щодо підтвердження скрутного матеріального становища (наприклад: довідка про доходи, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), у зв`язку з чим позивач можливо не здатен сплатити суму судового збору, встановленого законодавством України, суддя відповідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не вбачає підстав для задоволення не підтвердженого клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р., в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, відмова позивачу у задоволенні необґрунтованого клопотання не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Необхідно зазначити, що відповідно до правил ст. 141 ЦПК України в разі задоволення позову, судові витрати будуть стягнуті з відповідача на користь позивача.

З огляду на вищевикладене суддя приходить до висновку про наявність правових підстав щодо відмови позивачу у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивачу, необхідно надати докази про сплату судового збору за вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2022 ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, поданої фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного вище, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування пункту рішення Кіровоградської міської ради, скасування державної реєстрації земельної ділянки залишити без руху з підстав, викладених у мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10- ти (десяти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу у встановлений строк:

- сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. Реквізити: одержувач: ГУК у м. Кроп-цький/Фортечн.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0011565, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу (судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Кіровограда, надавши до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

В разі виконання вимог у встановлений судом термін, заява буде вважатись поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала може бути оскаржена щодо визначення розміру судових витрат шляхом подання апеляційної скарги до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення цієї ухвали.

Повний текст ухвали суду складено 12.05.2022 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова