Ухвала

12 травня 2022 року

м. Київ

справа № 569/6011/19

провадження № 61-3813ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Хопти С. Ф. розглянув касаційну скаргу представника приватного підприємства «Буд Кепітал Менеджмент» - Гарголя Віталія Віталійовича на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 04 березня 2020 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Буд Кепітал Менеджмент», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - державний реєстратор виконавчого комітету Мирогощанської сільської ради Дубенського району Рівненської області Чернацька Оксана Володимирівна, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - дочірнє підприємство «Градобуд-Рівне», про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

17 березня 2022 року до Верховного Суду засобами поштового зв`язку

представник ПП «Буд Кепітал Менеджмент» - Гарголь В. В. подав касаційну скаргу (надійшла 27 квітня 2022 року) на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 04 березня 2020 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року.

Заявником подано клопотання про розстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, мотивуючи неможливістю сплати судового збору під час воєнного стану, запровадженого Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану».

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.

Однак доказів на підтвердження обставин передбачених частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» заявником не надано.

Аналіз клопотання про розстрочення сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

За таких обставин, заява про розстроченнясплати судового збору є необґрунтованою, а тому задоволенню не підлягає.

Згідно частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму

для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, -

у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви)

за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час подання позовної заяви)

за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 921 грн.

Ціна позову у цій справі становить 697 132,80 грн.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно сплатити 15 479 грн 40 коп. судового збору.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у

м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача:

Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно з частиною другою та частиною третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання приватного підприємства «Буд Кепітал Менеджмент» про розстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу представника приватного підприємства «Буд Кепітал Менеджмент» - Гарголя Віталія Віталійовича на рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 04 березня 2020 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 17 лютого 2022 року залишити без руху.

Надати приватному підприємству «Буд Кепітал Менеджмент» строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. Ф. Хопта