№ 468/1526/21-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

09.02.2022 року Баштанський районний суд Миколаївської області у складі: головуючого судді Янчук С.В., при секретарі Хижняк К.А., розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Баштанка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Привільненської територіальної громади про визнання права власності на земельну частку (пай),

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Баштанського районного суду Миколаївської області перебуває вищевказана цивільна справа.

Підготовче судове засідання призначено на 09.02.2022 року о 15.30 год.

В судове засідання учасники процесу не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомленні вчасно та належним чином.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином.

Після відкриття провадження у справі суд встановив, що заяву було подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити, серед іншого: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Всупереч вищезазначеному позовна заява не містить зазначення ідентифікаційного коду відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

При цьому, згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Позов містить зазначення ціни позову в розмірі 27325 грн.

Разом з тим, позивач просить суд визнати за нею право власності на земельну частку (пай), вартість якої, згідно довідки відділу у Баштанському районі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 15.08.2019 року, становить 230125 грн. 03 коп.

З огляду на викладене, позовна заява не містить достатніх відомостей про дійсний розмір ціни позову.

Відповідно до п.п.4,5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За змістом ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Позивачем обрано спосіб захисту прав шляхом визнання за нею права власності на земельну частку (пай) в порядку спадкування після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, позовна заява не містить обґрунтування з зазначенням доказів (та за можливості їх не додано до позову) в частині того, що спадкодавцю належало саме право власності на земельну частку (пай), при цьому з доданих до позовної заяви документів вбачається, що за життя спадкодавець ОСОБА_2 набула лише право на земельну частку (пай), яка в натурі (на місцевості ) не виділялась.

Відповідачем по справі залучено Привільненську територіальну громаду.

Згідно ст. 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальна громада - жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, селищ, міст, що мають єдиний адміністративний центр.

Згідно ст.ст. 42, 48 ЦК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Тобто, відповідачами по справі можуть бути лише фізичні та юридичні особи.

В свою чергу позовна заява не містить обґрунтування (з посиланням на норми закону) щодо можливості участі у цивільні справі в якості відповідача жителів декількох населених пунктів, що мають єдиний адміністративний центр (немаючи статусу юридичної особи).

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про нотаріат» нотаріус видає свідоцтво про право на спадщину.

У п. 23 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз`яснив судам, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Аналіз вищевказаних нормативно-правових актів, а також Глав 84-90 ЦК України свідчить, що оформлення спадкових прав спадкоємцями здійснюється через нотаріусів і лише за умови наявності об`єктивних причин неможливості здійснення цього у останніх спадкоємців мають право звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Зі змісту позовної заяви та доданої до неї копії постанови нотаріуса від 16.08.2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії вбачається, що неможливість оформлення спадкових прав позивачем на вищевказане право на земельну частку (пай) обумовлене неможливістю встановити факт належності правовстановлюючого документу (сертифікату на право на земельну частку (пай) серії МК №0203508) спадкодавцю ОСОБА_2 (розбіжність в зазначенні власного імені спадкодавця в вищевказаному сертифікаті та свідоцтві про смерть останньої).

Із змісту ч.2 ст. 315 ЦПК України вбачається, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

При цьому, п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено можливість встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

В свою чергу позовна заява не містить викладу обставин з зазначенням відповідних доказів щодо неможливості в судовому порядку встановлення факту належності вищевказаного правовстановлюючого документу спадкодавцю за для подальшої можливості оформлення позивачем спадкових прав у нотаріуса.

З огляду на викладене, позовна заява не містить достатнього обґрунтування щодо неможливості оформлення позивачем спадкових прав у нотаріуса, а відтак і необхідність звернення до суду для захисту своїх прав.

Відповідно до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як зазначено вище, фактично ціна позову становить 230125 грн. 03 коп. (вартість земельної частки (паю) згідно довідки відділу у Баштанському районі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 15.08.2019 року).

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року встановлений в розмірі 2270 гривень.

Ціна позову складає 230125 грн. 03 коп., відтак сума судового збору становить 2301 грн.25 коп. (1 відсоток ціни позову).

В свою чергу позивачем надано докази сплати ним судового збору за подання даної позовної заяви лише в розмірі 908 грн.

Наведене вказує на необхідність доплатити позивачем судового збору в розмірі 1393 грн. 25 коп. та надати суду відповідні докази.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити дану заяву без руху на підставі ч.11 ст. 187 ЦПК України для усунення недоліків та виконання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.12 ст.187 ЦПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Відповідно до ч.13 ст.187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 187, 258-261, 263,268 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Привільненської територіальної громади про визнання права власності на земельну частку (пай) - залишити без руху, надавши позивачу строк у пять днів з дня отримання ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви у встановлений строк, вона буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя