5№ 336/1794/22
У Х В А Л А

іменем України

16 травня 2022 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Боєв Є.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частку сумісно нажитого майна,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Кісельов Олександр Михайлович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визнати право власності на 1/2 частку сумісно нажитого майна - автомобіля «Toyota Camry», державний номер НОМЕР_1 за позивачем.

Відповідно до ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову у справах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

На це орієнтує і п. 22 Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»: вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди, виходячи з дійсної його вартості на час розгляду.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що з 01.01.2022 складає 992,40 грн, та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання позовної заяви в частині поділу майна подружжя, позивач має сплатити 1 % від ціни позову, тобто дійсної вартості спірного майна.

У позовній заяві зазначено, що ціна позову складає 87 750 гривень. В її обґрунтування представник позивача зазначає, що родина ОСОБА_3 у 2020 році придбала автомобіль «Toyota Camry» за шість тисяч «американських доларів». З урахуванням курсу НБУ, позивачка має право на Ѕ частку у сумісно спільному майні на суму 87 750 гривень, з якої і сплачено судовий збір. Судовий збір сплачено у розмірі 908,00 гривень.

Однак документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

До позовної заяви не долучено будь-яких доказів, які б вказували на те, що зазначена ціна позову відповідає вартості майна, що підлягає поділу, і як наслідок свідчили про правильність визначення розміру судового збору, що підлягає сплаті при зверненні до суду.

Суд позбавлений можливості визначити суму судового збору, яка підлягає сплаті позивачем за позовну вимогу майнового характеру, у зв`язку з тим, що ціна позову в порушення п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України належним чином не обґрунтована.

Саме позивач має визначитися із ціною позову шляхом оцінки спірного майна та сплатити судовий збір за подання позовної заяви у відповідному розмірі, з урахуванням вже сплаченої суми у розмірі 908 грн. (№ 34661693 від 23.09.2021).

Крім того, в порушення п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності) та не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Суд наголошує, що відповідно до припису ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

До того ж в порушення ч. 1 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не надано копії всіх документів, що додаються до неї для відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно усунути недоліки, в іншому випадку вказана позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачу.

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на Ѕ частку майна залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені у мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви не пізніше семи днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити, що у випадку неусунення зазначених недоліків, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.С. Боєв