Справа № 215/8484/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О.,

за участю секретаря судового засідання Таран О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача.

30.12.2021 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, в якій просить встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її бабусею, та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її прабабусею, та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 , як за спадкоємицею за правом представлення після смерті бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її прабабуся ОСОБА_4 , та ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_4 . Після їх смерті відкрилась спадщина на належну їм, відповідно до свідоцтва про право власності від 11.08.1993, квартира АДРЕСА_2 . На час смерті прабабусі, бабуся ОСОБА_4 була зареєстрована за вказаною адресою. Зазначає, що вона є спадкоємицею за правом представлення, оскільки її мати ОСОБА_5 померла раніше ніж бабуся, а саме ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також, вона у встановлений законом строк до нотаріуса не зверталося, але постійно мешкала разом із бабусею та доглядала її до смерті, вважала, що сумісним проживанням вона прийняла спадщину, але наразі, при зверненні до нотаріуса, їй було відмовлено, та роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду.

Крім того, виявилося, що у свідоцтвах про смерть прізвище бабусі вказано « ОСОБА_6 », а у свідоцтві про смерть прабабусі « ОСОБА_7 », тому необхідно встановити факт родинних відносин між нею та бабусею і прабабусею.

Заяви, клопотання учасників справи.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Представник позивача ОСОБА_8 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, на позовні вимоги підтримує.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги визнає в повному обсязі, та просить розглядати справу за її відсутності.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд розглядати справу за його відсутності.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 10-30 год. 21.02.2022, за правилами загального позовного провадження.

21.02.2022 постановлено ухвалу суду про відкладення підготовчого засідання на 10-30 год. 14.03.2022, та залучено ОСОБА_3 у якості третьої особи по справі.

14.03.2022 справу знято з розгляду до 11-00 год. 11.05.2022, у зв`язку із знаходженням судді у відпустці.

Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається із заяви та доданих до позовної заяви матеріалів судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло, яке видано 11.08.1993 Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів, на підставі розпорядження від 26.04.1993, квартира АДРЕСА_2 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_4 (а.с. 6).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 16.04.1993, виданим відділом ЗАГС Тернівського райвиконкому м. Кривого Рогу (а.с. 7).

Відповідно до довідки №9505 від 15.11.2021 відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , з 26.01.1990. Померла ІНФОРМАЦІЯ_2 і знята з реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку зі смертю. На момент смерті ОСОБА_4 були зареєстровані: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 16).

Згідно свідоцтва про шлюбу, ОСОБА_9 21.03.1956 зареєстрував шлюб з ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 18).

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер ОСОБА_9 (а.с. 19).

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 25.07.2019 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 903 (а.с. 8).

Відповідно до довідки №9504 від 15.11.2021 відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , з 15.11.1965. Померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і знята з реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_7 , у зв`язку зі смертю. На момент смерті ОСОБА_4 була зареєстрована одна (а.с. 17).

ОСОБА_3 та ОСОБА_10 зареєстрували шлюб 27.10.1977 (а.с. 15).

ІНФОРМАЦІЯ_8 народилася ОСОБА_11 , у відомостях про батьків зазначено: ОСОБА_3 та ОСОБА_5 (а.с. 21).

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 05.04.2011, виданим Тернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №423 (а.с. 14).

Згідно свідоцтва про шлюб, ОСОБА_12 зареєстрував шлюб з ОСОБА_13 (а.с. 20).

Згідно акту від 22.11.2021, який підписаний сусідами та завірений керівником ОСББ «Терни 60» Власенко О.М., ОСОБА_1 дійсно є рідною внучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та правнучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_1 разом з бабусею мешкала за адресою: АДРЕСА_3 , та мешкає зараз зі своєю сім`єю (а.с. 22).

На запит суду, державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори Деркач Я. 09.02.2022 надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), відповідно до яких після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не заводилася, свідоцтво про право на спадщину не видавалось, заповіт від імені ОСОБА_4 . Шостою криворізькою державною нотаріальною конторою не посвідчувався (а.с. 56-59).

Також, на запит суду, приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Бикановою І.М. 15.02.2022 надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), відповідно до якої після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , було заведено спадкову справу №146/2019. Згідно спадкової справи після смерті ОСОБА_4 заповіти від її імені не посвідчувалися та свідоцтво про право на спадщину не видавалися (а.с. 61-62).

Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Суд вважає можливим, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу за відсутності учасників справи, які надали заяви про розгляд справи за їх відсутності та на підставі наявних у суду матеріалів.

Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу, що передбачено ч.4 ст. 200 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позовну заяву задовольнити.

Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, що передбачено ч.1 ст. 1221 ЦК України.

Відповідно до ч. 2-3 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Так, судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло, яке видано 11.08.1993 Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів, на підставі розпорядження від 26.04.1993, квартира АДРЕСА_2 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_4 , ОСОБА_4 (а.с. 6), яка є прабабусею позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , яка є бабусею позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 16.04.1993, виданим відділом ЗАГС Тернівського райвиконкому м. Кривого Рогу (а.с. 7).

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 25.07.2019 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 903 (а.с. 8).

Згідно акту від 22.11.2021, який підписаний сусідами та завірений керівником ОСББ «Терни 60» ОСОБА_14 , ОСОБА_1 дійсно є рідною внучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та правнучкою ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_1 разом з бабусею мешкала за адресою: АДРЕСА_3 , та мешкає зараз зі своєю сім`єю (а.с. 22).

Пунктом 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядує справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно п.4.2 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 за №296/2, доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», в судовому засіданні необхідно дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Так, факт родинних відносин між ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є рідною бабусею заявника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , та між ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є прабабусею заявника, підтверджується свідоцтвами, актом від 22.11.2021, який підписаний сусідами та завірений керівником ОСББ «Терни 60».

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995, факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли від нього залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника, зокрема права на спадщину.

Оскільки родинні відносини між заявником та її бабусею та прабабусею підтверджується належними і допустимими доказами доданими до матеріалів справи, від встановлення факту родинних зв`язків залежить виникнення у заявника права на оформлення спадщини, тому суд вважає необхідним заяву задовольнити, встановивши факт родинних відносин, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є рідною онучкою ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є рідною онучкою ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Факт родинних відносин, також визнано відповідачем та третьою особою, які є сестрою та батьком позивача.

Відповідно до ст.548 ЦК УРСР в редакції 1963 року, для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

За змістом ст.549 ЦК УРСР, свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям, що прийняли спадщину, тобто тим, які фактично вступили в управління або володіння спадковим майном чи подали заяву в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 124 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій державними нотаріальними конторами Української РСР, затвердженою наказом Міністерства юстиції Української РСР від 31 жовтня 1975 року №45/5, яка діяла на час відкриття спадщини та втратила чинність з часу введення Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 14 червня 1994 року №18/5 (далі по тексту - Інструкція), передбачав, що доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка управління будинками, правління житлово-будівельного кооперативу, виконавчого комітету місцевої Ради депутатів трудящих про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним, або про те, що спадкоємцем було взято майно спадкодавця; довідка фінансового органу, органу держстраху чи іншого органу про те, що спадкоємцем після відкриття спадщини сплачувались податки або страхові платежі по обов`язковому окладному страхуванню або збори, квитанція про сплату податку, платежу, збору; копія рішення суду, яке вступило в законну силу, про встановлення факту своєчасного прийняття спадщини; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який свідчить про те, що спадкоємець був постійно прописаний в спадковому будинку в період шести місяців після дня смерті спадкодавця, та інші документи, що підтверджують факт вступу спадкоємця в управління чи володіння спадковим майном.

Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном може служити наявність у спадкоємців ощадної книжки, квитанції про здані в ломбард речі, технічного паспорту на автомобіль чи мотоцикл або свідоцтва на моточовен та інших документів, виданих відповідними органами на ім`я спадкодавця на майно, користуватися яким можливо лише після належного оформлення прав на нього. Ці документи приймаються державним нотаріусом з урахуванням у кожному випадку всіх конкретних обставин і при відсутності заперечень з боку інших спадкоємців, що передбачено у п. 124 Інструкції.

Отже, судом встановлено, та підтверджено письмовими матеріалами справи, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , належним чином спадщину після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , не оформила, хоча фактично її прийняла, оскільки мешкала разом із спадкодавцем за однією адресою, тобто відповідно до п.1 ч.1 ст. 549 ЦК 1963 року, фактично прийняла спадщину, що підтверджується актом від 27.01.2021 (а.с. 22).

Згідно правової позиції ВС, висловленої у Постанові від 25.03.2020 по справі № 305/235/17 - під фактичним вступом у володіння або управління спадковим майном, що підтверджує факт прийняття спадщини, маються на увазі різні дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню і користуванню цим майном, підтриманню його в належному стані або сплаті податків та інших платежів тощо Фактичний вступ у володіння частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадщини, з чого б вона не складалася і де б вона не знаходилась. Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідної місцевої державної адміністрації чи органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним; довідка державної податкової служби або страховика чи іншого органу про те, що спадкоємець після відкриття спадщини сплачував податки або страхові платежі по обов`язковому страхуванню; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту прийняття спадщини; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який підтверджує, що спадкоємець був постійно прописаний (зареєстрований) у спадковому будинку (квартирі); інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.

Згідно положень Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

За встановлених обставин, зважаючи на те, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у передбачений законом спосіб набула після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується матеріалами справи, проте за життя не встигла оформити спадщину належним чином, та враховуючи, що мати заявника ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто раніше ніж бабуся, таким чином ОСОБА_15 є спадкоємицею за правом представлення після смерті бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тому вважається такою, що прийняла спадщину, суд вважає, що існують правові підстави для задоволення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1216, 1218-1223, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 12, 19, 141, 200, 206, 263, 265, 293, 315, 316, 319 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , є рідною онукою ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є прабабусею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , право власності на квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 57,0 кв.м., як за спадкоємицею за правом представлення після смерті бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст судового рішення складено та підписано 11 травня 2022 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_5 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_5 .

Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 .

Суддя: