єдиний унікальний номер справи 546/670/21
номер провадження 2/546/49/22
УХВАЛА

12 травня 2022 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Зіненка Ю.В., за участі секретаря судового засідання Гудзенко С.В., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Решетилівської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: державний нотаріус Решетилівської державної нотаріальної контори Кириченко Тетяна Михайлівна, про визнання недійсною заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

У липні 2021 року до суду звернувся ОСОБА_1 з вищезазначеним позовом.

Ухвалою судді від 27.07.2021 у справі відкрите загальне позовне провадження та призначене підготовче засідання.

07 жовтня 2021 року ухвалою суду замінено неналежного відповідача Решетилівську міську раду, на належного ОСОБА_1 .

Підготовче засідання неодноразово було відкладене, останнього разу на 12.05.2022.

12 травня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_2 про призначення судової почеркознавчої експертизи.

Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явилися, у клопотанні про призначення експертизи представник позивача просив дане клопотання розглядати за його відсутності (а.с. 169-170).

У підготовче засідання не з`явився відповідач, 12.05.2022 подав до суду заяву про проведення підготовчого засідання 12.05.2022 за його відсутності, при розгляді клопотання про призначення експертизи покладається на розсуд суду (а.с. 172).

Третя особа у підготовче засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила підготовче засідання 12.05.2022 проводити за її відсутності (а.с. 173).

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить наступних висновків.

Відповідно до частин 1, 3 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Пунктом 1 «Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (далі Рекомендації) передбачено, що головним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

Так, представник позивача, мотивуючи клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, зазначив, що дана експертиза необхідна для встановлення обставин у справі та підтвердження справжності підпису померлого ОСОБА_3 на заяві про прийняття спадщини.

У той же час, стороною позивача не подано суду жодних вільних чи умовно-вільних зразків підпису померлого ОСОБА_3 , які необхідні для проведення зазначеної експертизи, клопотання про витребування таких зразків до суду не подавав.

Згідно з положеннями п. 1.4 глави 1 розділу І Рекомендацій, перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи. У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Оскільки, відповідно до положень ч. 7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, суд роз`яснює, що учасники процесу мають можливість подати суду необхідні документи для проведення експертизи чи подати до суду клопотання про витребування доказів, потрібних для проведення почеркознавчої експертизи.

Також, суд наголошує, що, відповідно до вимог п. 1.1 глави 1 розділу І Рекомендацій, для проведення почеркознавчої експертизи необхідні оригінали зразків підпису померлого ОСОБА_3 .

Враховуючи вищезазначене, суд вважає клопотання представника позивача про призначення експертизи таким, що не підлягає задоволенню, оскільки в матеріалах справи відсутній почерковий матеріал, який міг би бути об`єктом почеркознавчої експертизи. Жодних клопотань про витребування зразків підписів померлого ОСОБА_3 від сторони позивача до суду не надходило.

З огляду на зазначене, підготовче засідання необхідно відкласти на іншу дату.

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст. 103, 198, 258-260 ЦПК України, суд,-

постановив:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про призначення експертизи відмовити.

Підготовче засідання відкласти на 10 годину 00 хвилин 10 червня 2022 року.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Зіненко