Постанова

Іменем України

04 травня 2022 року

м. Київ

справа № 296/2143/21

провадження № 61-1918св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року у складі колегії суддів Миніч Т. І., Трояновської Г. С., Павицької Т. М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області (далі - ГУ Держгеокадастру у Житомирській області) про стягнення моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилався на те, що рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 806/3113/18 визнано протиправною відмову ГУ Держгеокадастру у Житомирській області та зобов`язано ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 03 травня 2018 року.

Позивач зазначав, що протиправними діями відповідача йому була заподіяна моральна шкода, яка виразилась в душевних стражданнях, пережитих позивачем через неправомірні дії відповідача, в зв`язку з чим похитнулася його віра в державні органи та саму державу Україна, а також в тому, що позивач був змушений виділити тривалий час для звернення до юристів та судових органів для усунення незаконних перешкод в порушенні відповідачем прав позивача, позбавлений можливості своєчасного та нормального вирішення побутових проблем та задоволення людських потреб, отримав сильний психологічний стрес, постійне напруження під час судового врегулювання спору, що призвело до погіршення стосунків з односельчанами, негативно позначилося на його психічному стані та відносинах в сім`ї.

На підставі вищенаведеного ОСОБА_1 просив суд стягнути з ГУ Держгеокадастру у Житомирській області моральну шкоду, яку оцінив у 1 500 000,00 грн.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 вересня 2021 року, залишеним без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що позивачем не було надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності обставин, які б вказували на завдання йому фізичних чи душевних страждань, або інших негативних явищ внаслідок визнання відмови відповідача у наданні дозволу на виготовлення проекту земельної ділянки протиправною.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

31 січня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, в якій просить скасувати оскаржувану постанову та направити справу на новий розгляд до Житомирського апеляційного суду.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Посилаючись як на підставу касаційного оскарження судового рішення на пункт 4 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) скаржник вказує, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не підписана складом суду, про що на його переконання свідчить завірена копія постанови, яка була видана скаржнику.

Доводи інших учасників справи

Інші учасники справи правом на подання відзиву не скористалися.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 лютого 2022 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із Корольовського районного суду міста Житомира.

Справа № 296/2143/21 надійшла до Верховного Суду 11 квітня 2022 року.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 4 абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадку, якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

За змістом пункту 3 частини першої статті 411 ЦПК України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, що зазначені в судовому рішенні.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (частина перша статті 263 ЦПК України).

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частини перша, друга статті 400 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про те, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з таких підстав.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

Оскаржуючи постанову суду апеляційної інстанції в касаційному порядку, ОСОБА_1 стверджує, що постанова суду не була підписана всім складом суду, визначеним відповідно до передбаченого законом порядку.

В зв`язку з цим підлягає аналізу порядок ухвалення, підписання постанови суду апеляційної інстанції та порядок виготовлення і видачі копії цього судового рішення учаснику справи.

Відповідно до вимог частин другої та третьої статті 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

За змістом статті 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач.

Положеннями частини третьої статті 34 ЦПК України визначено, що перегляд в апеляційному порядку рішень судів першої інстанції здійснюється колегією суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів.

Диспозицією частини другої статті 35 ЦПК України передбачено, що при ухваленні рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання рішення чи ухвали.

Встановлено, що рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 20 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення моральної шкоди (а. с. 29, 30).

Вказане рішення суду першої інстанції було оскаржене ОСОБА_1 в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги у листопаді 2021 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 листопада 2021 року для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 20 вересня 2021 року визначено колегію суддів у складі суддів Миніч Т. І., Трояновської Г. С., Павицької Т. М. (а. с. 40, 41).

За правилами частини другої статті 259 ЦПК України рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Частиною восьмою цієї ж статті передбачено, що всі рішення викладаються письмово в електронній та паперовій формі.

Відповідно до частин першої, шостої, сьомої статті 268 ЦПК України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення суду. У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення. Рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Частинами першою та третьою статті 381 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги приймає постанову за правилами статті 35 і глави 9 розділу III цього Кодексу з особливостями, зазначеними у статті 382 цього Кодексу. Постанова суду апеляційної інстанції оформлюється суддею-доповідачем (іншим суддею, якщо суддя-доповідач не згодний з постановою/ухвалою) і підписується всім складом суду, який розглядав справу, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

В матеріалах справи міститься оригінал постанови Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, який містить підписи суддів Миніч Т. І., Трояновської Г. С. та Павицької Т. М., які були обрані до складу колегії суддів відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 листопада 2021 року (а. с. 60, 62).

Таким чином, посилання ОСОБА_1 в касаційній скарзі на той факт, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції не підписана суддями, які входили до визначеного складу колегії, спростовується матеріалами справи.

Не заслуговують на увагу мотивування касаційної скарги щодо факту непідписання оскаржуваної постанови колегією суддів посиланням як на доказ на копію цієї постанови Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року, виготовленої за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, яка містить лише підпис судді-доповідача, виходячи з такого.

Відповідно до пункту 1 Розділу XI «Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів» Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20 серпня 2019 року № 814 (далі - Інструкція № 814) копії судових рішень видаються особам, які відповідно до чинного законодавства мають право на їх одержання.

Пунктом 3 Розділу XI «Засвідчення та видавання копій судових рішень і документів» Інструкції № 814 встановлено, що копія судового рішення, виготовлена апаратом суду, засвідчується відповідальною особою апарату суду та відповідною печаткою суду із зазначенням дати. У випадках, встановлених чинним законодавством, у тому числі для проставлення апостиля, а також на вмотивовану вимогу учасника справи чи органів та установ, які виконують рішення судів, з метою недопущення порушень прав фізичних та юридичних осіб, копія судового рішення засвідчується гербовою печаткою та підписом головуючого судді (судді-доповідача), а у разі його відсутності - головою суду чи особою, що виконує його обов`язки.

За змістом пункту 6 вказаного розділу Інструкції № 814 копія судового рішення повинна відповідати оригіналу та може бути виготовлена шляхом: виготовлення ксерокопії з оригіналу судового рішення, яке знаходиться в матеріалах справи; роздруківки електронного примірника судового рішення, оригінал якого збережений в АСДС, який містить електронні підписи відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Пунктом 9 цього ж розділу Інструкції № 814 передбачено, що копія судового рішення (документу) засвідчується відміткою «Згідно з оригіналом». У разі засвідчення з оригіналу електронного документу, збереженого в АСДС, проставляється відмітка «Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду». На копії документа зазначається найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів і прізвища, дати засвідчення копії. Відмітка про засвідчення розміщується нижче реквізиту документа «Підпис». Копія документа скріплюється відповідною печаткою суду.

Подана разом з касаційною скаргою копія оскаржуваної постанови Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року містить відмітку «копія» на лицьовій частині документа, прошита, засвідчена гербовою печаткою суду та містить особистий підпис головуючого судді у справі Миніч Т. І., а отже копія виготовлена з дотриманням вимог Інструкції № 814.

Таким чином скаржник ОСОБА_1 дійшов помилкового висновку про те, що відсутність підписів всіх суддів-членів колегії на копії оскаржуваної постанови підтверджує факт непідписання цими суддями оригіналу оскаржуваної постанови.

Інших доводів касаційна скарга не містить. Підстав для скасування оскаржуваних судових рішень та направлення справи на новий розгляд, передбачених статтею 411 ЦПК України, судом касаційної інстанції не встановлено.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судових рішень.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи касаційної скарги не знайшли свого підтвердження.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Житомирського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров