Справа № 136/1019/22
провадження № 2/136/267/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС АГРО ЗАХІД» про витребування земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вищевказаним позовом до відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що вказаний позов подано із порушенням вимог визначених ст. 175 ЦПК України.

Так, судом встановлено, що позивач звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС АГРО ЗАХІД» про витребування земельної ділянки.

Відповідно до пункту 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати" розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбаченого частиною 5 статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майновою характеру.

Відповідно до п.9 ч. 1 ст.176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

В силу вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, у позові зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Судом встановлено, що позов пред`явлений позивачем є позовом майнового характеру, оскільки містить вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Водночас позивачем визначено ціну позову щодо вимог майнового характеру 53 680,25 грн. із посиланням на загальнодоступну інформацію щодо нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі в розрізі областей із Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру.

Пунктом 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року за № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Суд звертає увагу, що визначення ціни позову є суб`єктивним правом позивача, має суттєве значення, оскільки від цього залежить розмір судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду.

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Згідно із частиною четвертою статті 3 зазначеного Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону.

Підставою для проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина перша статті 10, частина перша статті 11 Закону України Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні").

У частині першій статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

За змістом статті 3 зазначеного Закону оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно із частиною шостою статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

З огляду на викладене, позивачеві слід визначити дійсну вартість майна, про витребування якого вимоги він ставить на вирішення суду, надавши до суду належним чином оформлені документи суб`єктом оціночної діяльності, та від визначеної вартості майна сплатити розмір судового збору.

Крім цього, судом встановлено, що у порушення п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач у позові не повно зазначив обставини, якими обґрунтовує свої вимоги; не зазначив усі докази, що підтверджують вказані обставини.

Так, із позову та доказів доданих до нього судом встановлено, що позивачу належить 1/2 частки земельної ділянки, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,9494 га, кадастровий номер :02:000:0008, що на території Лозуватської сільської ради на праві спільної часткової власності, згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом (із змінами внесеними на підставі рішення Липовецького районного суду Вінницької області №136/1745/17 від 20.04.2018) і надалі виданого від 14.06.2018 державним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори Кицюком О.П. за №690. Вказане речове право зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 11.07.2018. Інша 1/2 частки вказаної земельної ділянки, площею 3,9494 га, кадастровий номер :02:000:0008, що на території Лозуватської сільської ради, належить ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (із змінами внесеними на підставі рішення Липовецького районного суду Вінницької області №136/1745/17 від 20.04.2018) і надалі виданого від 14.06.2018 державним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори Кицюком О.П. за №687.

Рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 15.11.2021 виділено ОСОБА_1 в натурі 1/2 частки нерухомого майна - земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер: :02:000:0008, площею 3,9494 га, на території Лозуватьської сільської ради Липовецького району Вінницької області, а саме земельну ділянку № НОМЕР_1 , площею 1,9747, що схематично відображена у додатку 2, доданому до висновку експерта Вінницького НДЕКЦ МВС України від 30.08.2021 за №СЕ-19/102-21/4122-ЗТ.

У той же час у позові не зазначено чи було виконане рішення суду в частині виділення майна позивачеві в натурі, чи встановлено межі земельної ділянки в натурі (на місцевості), на підтвердження фактичного розташування поворотних точок меж земельної ділянки та закріплення їх межовими знаками на місцевості за допомогою геодезичних пристроїв.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху і надає позивачеві строк для усунення недоліків.

Зважаючи на те, що нормами чинного законодавства не передбачено можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою, яка не відповідає вимогам закону, тому суд надає позивачеві строк для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 28, 175, 176, 177, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС АГРО ЗАХІД» про витребування земельної ділянки, - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною і повернеться позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Світлана ШПОРТУН