У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2022 року суддя Подільського районного суд міста Києва Анохін А.М. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - Центр надання адміністративних послуг Подільської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - Центр надання адміністративних послуг Подільської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Звертаючись з позовом до суду, позивач зазначив адресу реєстрації відповідача ОСОБА_2 , а саме: АДРЕСА_1 , що відноситься до територіальної юрисдикції Подільського районного суду міста Києва.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА».

Відповідно до наданої інформації, одержаної судом, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 , однак 18 квітня 2022 року знята з реєстраційного обліку у зв`язку зі смертю.

З відповіді Подільського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) та доданої до нього копії актового запису про смерть №8518 від 18.04.2022 вбачається, що відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Виходячи з положень ч. 1 ст. 55 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 251 Цивільного процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі, серед іншого, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач (боржник) на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням права, свобод та інтересів третіх осіб.

За вказаних обставин, відкриття провадження у цивільній справі за відсутності у відповідача цивільної процесуальної дієздатності свідчить про неправомірність виникнення цивільного процесу та відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі якщо, серед іншого, настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З огляду на викладене, суд відмовляє у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - Центр надання адміністративних послуг Подільської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, оскільки суду стало відомо про смерть відповідача до відкриття провадження у справі, тобто цивільна правоздатність відповідача у відповідності до ст. 25 Цивільного кодексу України припинилась.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 46, 47, 186, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - Центр надання адміністративних послуг Подільської РДА в м. Києві, Служба у справах дітей Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя А.М.Анохін