ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 541/574/21 Номер провадження 22-ц/814/1535/22Головуючий у 1-й інстанції Куцин В. М. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду

цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Абрамова П.С., Панченка О.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 року (повний текст рішення складено 11 квітня 2022 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області, Головного управління Державної казначейської служби України в Полтавській області, Державної казначейської служби України, Миргородської окружної прокуратури Полтавської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, яка завдана незаконними діями, рішеннями органів досудового розслідування,

В С Т А Н О В И В:

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог

18 березня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просив:

стягнути з Державного бюджету України на його користь шляхом списання в безспірному порядку з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України, в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними діями Головного Управління Національної поліції в Полтавській області, грошові кошти в сумі 20000,00 грн;

стягнути з Державного бюджету України на його користь шляхом списання в безспірному порядку з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України, в рахунок відшкодування матеріальної шкоди втраченого майна, завданої неправомірними діями Головного Управління Національної поліції в Полтавській області (далі ГУНП в Полтавській області), грошові кошти в сумі 50000,00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що 20 травня 2017 року в ході проведення санкціонованого обшуку у нього було вилучено майно:

електричну болгарку чорно-синього кольору із кругом, з надписом на корпусі «ДНЕПР МШУ-180/1800 № 08110270» із шнуром та вилкою чорного кольору;

електричну болгарку чорно-синього кольору із кругом та надписом «Ferm FAG-125, 0500459/2005» із шнуром та вилкою чорного кольору;

ножний насос із металу синього кольору із написом на корпусі «КЕЛЬБЕДЖАРИ» та манометром із поділкою від 0 до 100;

пристрій для вимірювання із шкалою поділок від 0 до 25, із написом «Ц435, 1969 г. № 218924»;

електричну дриль чорно-сірого кольору, із написом на корпусі «POWERTEC»;

електричну болгарку чорно-темно-синього кольору, без круга, із написом на корпусі «ТЕМП МШУ-850-125 Е, №002407»;

електричну дриль в корпусі оранжевого кольору із написом на корпусі «НA3РАНЬ- електроника ГОСТ 8524-80», із шнуром оранжевого кольору;

ножний насос в корпусі із металу синього кольору, без маркувань;

електричну болгарку в корпусі із пластику червоного кольору «PROWORK PWS 25/850-2»;

електричну болгарку в корпусі із пластику темно-синього кольору та написом «STERN Austria Model AG 180Q serial MEGNO-40618 AU-2/0408 AW7575»;

електричну болгарку в корпусі сіро-темно-синього кольору, із написом на корпусі «ИНТЕРСКОЛ 900 ВТ УШМ-125/900», без круга, із шнуром та вилкою чорного кольору;

металевий балон із металу чорного кольору, із металевою табличкою на корпусі «БАЛЛОН 1-5 № 5964» та написом «ПРОПАН»;

металевий двигун із кругом сірого кольору, із написом на корпусі «ТИПАЛІН 11» № НОМЕР_1 ;

електричне точило із металу сірого кольору на два круги, із написом на корпусі «ЕЛЕКТРОТОЧИЛО ТИП ИЭ9701 -УХЛЧТФ »;

зубило із металу червоного кольору;

металеві тиски із металу синього кольору, без маркувань;

два колеса із дисками червоного кольору;

сім металевих домкратів, без маркувань;

проводи для аварійного запуску двигуна, чорного та червоного кольору, без маркувань;

пару кросівок чорного-синього кольору із написом «АОЫТЕ», з написом на підошві «42»;

тридцять шість металевих шампурів з металу світло-сірого кольору;

десять металевих предметів чорно-сірого кольору ззовні схожі на фомки;

насос з манометром із написом «МС BAR від 0 до 10»;

металевий двигун із написом «ДВИИГАТЕЛЬ АСИНХРОННЫЙ № 2182»;

електрична дриль чорно-синього кольору з написом на корпусі «ТЕМП»;

електрична болгарка темно-синього кольору з написом на корпусі «CRFT-TEC №44000281»;

двигун із металу сірого кольору із наждаком;

нівелір марки SICMA в кейсі із пластику чорного кольору для виміру меж землі;

кеди спортивні біло-синього кольору з написом «SPORT»;

гумовий човен зеленого кольору із веслом та насосом радянського виробництва без маркувань;

чотири лічильника електроенергії;

два ручних металевих свердла: одне із металу зеленого кольору, без маркувань; друге - із металу сірого кольору із заводським написом на корпусі «ЯРМЗ»;

два ручних металевих свердла без маркувань;

насос із металу синього кольору з написом на корпусі «Насосы №1040610»;

термос світло-сірого кольору без маркувань;

електрична дриль із металевого корпусу темно-сірого кольору без маркувань;

дев`ять сокир із дерев`яними ручками без маркувань;

перфоратор із металу сіро-синього кольору на два свердла;

подовжувач на котушці білого кольору;

електричний чайник з пластику чорного кольору із написом на корпусі «PHAKS»;

п`ять будівельних рівнів: три з яких жовтого кольору, два - сірого кольору;

дві алюмінієві миски без маркувань;

розкладний столик із чотирма розкладними стільцями із написом «RANGER»;

електрична дриль зеленого кольору із написом на корпусі «Sturm 102088С №or 950080131G 385»;

алюмінієва каністра світло-сірого кольору для харчових продуктів на 30 літрів;

п`ятнадцять граблів із металу;

сім сап з металу;

сім лопат з металу;

одні вила з металу;

металева кувалда із резинкою на ручці чорного кольору;

велосипед зеленого кольору з рамою та багажником без маркувань.

27 травня 2020 року він звернувся до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області із заявою про отримання інформації щодо накладення арешту на вищевказане майно.

Зі змісту ухвали Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 травня 2017 року (по справі № 541/1069/17) стало відомо, що на вилучене майно накладався арешт терміном на 60 днів.

Отримавши вказану ухвалу, ОСОБА_1 декілька разів звертався до Миргородського відділу поліції з вимогою повернути вилучене майно, оскільки термін його арешту сплинув.

Йому було повернуто лише: електричну болгарку чорно-синього кольору із кругом, з надписом на корпусі «ДНЕПР МШУ-180/1800 № 08110270» із шнуром та вилкою чорного кольору; електричну дриль чорно-сірого кольору, із написом на корпусі «POWERTEC»; електричну болгарку чорно-темно-синього кольору, без круга, із написом на корпусі «ТЕМП МШУ-850-125 Е, №002407»; два колеса із дисками червоного кольору; три металевих домкратів, без маркувань з семи, які були вилучені; пару кросівок чорного-синього кольору із написом «АОЫТЕ» з написом на підошві «42»; двадцять шість металевих шампурів з металу світло-сірого кольору замість тридцяти шести вилучених; металевий двигун із написом «ДВИГАТЕЛЬ АСИНХРОННЫЙ № 2182»; насос із металу синього кольору з написом на корпусі «Насосы №1040610»; термос світло-сірого кольору без маркувань.

Вартість вилученого та неповернутого майна, за оцінкою позивача, становить 50000,00 грн.

ОСОБА_1 вказує, що оскільки втрата речових доказів приводить до позбавлення власника (законного володільця) належних йому майнових прав на речі, визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, а їх пошкодження до порушення його майнових прав, питання про відшкодування шкоди, завданої їх втратою та пошкодженням, підлягає вирішенню судом.

Крім того, він був позбавлений права власності на вилучене майно з моменту вступу в законну силу ухвали про накладення арешту. Тобто протягом трьох років він не мав права користуватися, володіти, розпоряджатися своєю власність, що само по собі вже є стражданнями, які спричинили моральну шкоду.

В результаті його поневірянь по правоохоронних органах з метою розшуку вилученого майна та позбавлення права власності, він зазнав моральних страждань, душевних хвилювань, які оцінює в 20000,00 грн.

Короткий зміст судових рішень

Ухвала про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог

Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 24 вересня 2021 року клопотання ГУНП в Полтавській області задоволено частково.

Залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , оскільки ним, як слідчим Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області проводився обшук та інші слідчі дії, приймалися процесуальні рішення щодо майна позивача, яке є предметом даного спору.

Оскаржене судове рішення

Рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, яка завдана незаконними діями, рішеннями органів досудового розслідування відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що в порушення вимог статті 81 ЦПК України на підтвердження порушення права позивача, а саме у яких розмірах зазнав збитків позивач, не було надано будь-яких доказів.

Крім того, суд першої інстанції прийшов до висновку, що позивачем не надано жодного доказу для підтвердження факту заподіяння моральної шкоди, а саме: розмір шкоди, причинний зв`язок цієї шкоди із неправомірними діями заподіювана шкоди, розрахунок щодо суми визначення моральної шкоди.

Вимоги, які зазначені в апеляційній скарзі

В апеляційній скарзі позивач просить рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 року скасувати та ухвалити своє рішення по суті позовних вимог.

Узагальнені позиції учасників справи

Доводи, наведені в апеляційній скарзі

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує на те, що є всі підстави для задоволення його позовної заяви, а він зіткнувся із надмірним формалізмом, який не відповідає конституційному принципу справедливості та порушує принципи правосуддя.

Доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу ГУНП в Полтавській області просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Як вважає представник ГУНП в Полтавській області, підстави для скасування рішення суду відсутні, позивач не надав доказів у підтвердження протиправності дій відповідача та не довів розмір шкоди, а апеляційна скарга не містить норм матеріального та процесуального права, які порушені судом першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу керівник Миргородської окружної прокуратури Полтавської області просить у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 відмовити у повному обсязі, а рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 року залишити без змін.

На думку керівника Миргородської окружної прокуратури Полтавської області, позивачем, зокрема, не надано будь-яких доказів у підтвердження розміру заподіяних збитків, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Представник Державної казначейської служби України та Головного управління Державної казначейської служби України у Полтавській області у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

На думку представника, позивач мав довести наявність шкоди, протиправну поведінку працівників правоохоронного органу, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою заподіювача та вину.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Щодо розгляду справи без виклику сторін

Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи, що ціна позову становить 50000,00 грн матеріальної та 20000,00 моральної шкоди, є меншою ніж сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та беручи до уваги положення частини тринадцятої статті 7, та статті 369 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Встановлені обставини справи

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що як вбачається із ухвали Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 травня 2017 року, слідчим Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області Тарадіним А.В. 20 травня 2017 року було проведено санкціонований обшук квартири АДРЕСА_1 , та приміщення сараю АДРЕСА_2 , гаражний кооператив «ЛАДА 2», власником яких є ОСОБА_1 .

Під час проведення вказаних обшуків, було виявлено та вилучено:

1) електричну болгарку чорно-синього кольору із кругом, з написом на корпусі «ДНЕПР МШУ-180/1800 №08110270», із шнуром та вилкою чорного кольору, не нову;

2) електричну болгарку чорно-синього кольору із кругом та написом «Ferm FAG-125, №0500459/2005» із шнуром та вилкою чорного кольору, не нову;

3) ножний насос із металу синього кольору із написом на корпусі «КЕЛЬБЕДЖАРЬІ» та манометром із поділкою від 0 до 100, не новий;

4) пристрій для вимірювання із шкалою поділок від 0 до 25, із написом «Ц435, 1969 г. №218924, не новий;

5) електричну дриль чорно-сірого кольору, із написом на корпусі «POWERTEC», не нову;

6) електричну болгарку чорно-темно-синього кольору, без круга, із написом на корпусі «ТЕМП МШУ-850-125 Е, №002407», не нову;

7) електричну дриль в корпусі оранжевого кольору із написом на корпусі «Назрань-Электроника ГОСТ 8524-80», не нову, із шнуром оранжевого кольору;

8) ножний насос в корпусі із металу синього кольору, без маркувань, не новий;

9) електричну болгарку в корпусі із пластику червоного кольору «PROWORK PWS 125/850-2», не нову;

10) електричну болгарку в корпусі із пластику темно-синього кольору та написом «STERN Austria Model: AG180Q Serial № MEGHO-40618 AU-2/0408 AW7575», не нову;

11) електричну болгарку в корпусі сіро-темно-синього кольору, із написом на корпусі «ИНТЕРСКОЛ 900 ВТ УШМ-125/900», не нову, без круга, із шнуром та вилкою чорного кольору;

12) металевий балон із металу червоного кольору, із металевою табличкою на корпусі «БАЛЛОН 1-5 №5964» та написом «ПРОПАН», не новий;

13) металевий двигун із кругом сірого кольору, із написом на корпусі «ТИПАЛН 11/2 №696989», не новий;

14) електричне точило із металу сірого кольору на два круги, не нове, із написом на корпусі «ЭЛЕКТРОТОЧИЛО ТИП ИЭ9701-УХЛЧТА », не нове;

15) зубило із металу червоного кольору, не нове;

16) металеві тиски із металу синього кольору, без маркувань;

17) два колеса, не нові, із дисками червоного кольору;

18) сім металевих домкратів, не нових, без маркувань;

19) проводи для аварійного запуску двигуна, чорного та червоного кольору, без маркувань;

20) пару кросівок чорного-синього кольору із написом «АОЫТЕ», не нові, із написом на підошві «42»;

21) тридцять шість металевих шампурів із металу світло-сірого кольору;

22) десять металевих предметів чорно-сірого кольору, ззовні схожі на фомки, не нові;

23) насос із манометром із написом «МС BAR» від 0 до 10, не новий;

24) металевий двигун із написом «ДВИГАТЕЛЬ АСИИХРОННЬІЙ №2182», не новий;

25) електрична дриль чорно-синього кольору із написом на корпусі «ТЕМП», не нова;

26) електрична болгарка темно-синього кольору, із написом на корпусі «CRFT-TEC №44000281», не нова;

27) двигун із металу сірого кольору із наждаком, не новий;

28) нівелір марки «SICMA», в кейсі із пластику чорного кольору, для виміру меж землі, не новий;

29) кеди спортивні біло-синього кольору, не нові, із написом «SPORT»;

30) гумовий човен зеленого кольору із веслом та насосом, радянського виробництва, не новий, без маркувань;

31) чотири лічильника електроенергії, не нові;

32) два ручних металевих свердла, одне із металу зеленого кольору, без маркувань, одне із металу сірого кольору із заводським написом на копусі «-ЯРМЗ-», не нові;

33) два ручних металевих свердла, не нові, без маркувань;

34) насос із металу синього кольору, не новий, із написом на корпусі «Насосьі № 13 040610»;

35) термос із металу світло-сірого кольору, не новий, без маркувань;

36) електрична дриль із металевого корпусу темно-сірого кольору, не нова, без маркувань;

37) дев`ять сокир із дерев`яними ручками, не нові, без маркувань;

38) перфоратор із металу сіро-синього кольору на два свердла, не новий;

39) подовжувач на котушці білого кольору, не новий;

40) електричний чайник в пластику чорного кольору із написом на корпусі «PHAKS», не новий;

41) п`ять будівельних рівнів: три з яких жовтого кольору, два - сірого кольору, не нові;

42) дві алюмінієві миски, без маркувань;

43) розкладний столик із чотирма розкладними стільцями, із написом «RANGER»;

44) електрична дриль зеленого кольору із написом на корпусі «Sturm 102088С, №OR950-080131G/385», не нова;

45) алюмінієва каністра світло-сірого кольору, не нова, для харчових продуктів на 30 л.

46) п`ятнадцять граблів із металу, не нових;

47) сім сап із металу, не нових;

48) сім лопат із металу, не нових;

49) одні вила, із металу, не нові;

50) металева кувалда із резинкою на ручці чорного кольору, не нова;

51) велосипед зеленого кольору із рамою та багажником, без маркувань.

В подальшому 20 травня 2017 року слідчим СВ Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області Тарадіним А.В. було винесено постанову про визнання їх речовими доказами і були приєднані до матеріалів кримінального провадження №0000336.

Вищезазначеною ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 23 травня 2017 року накладний арешт на тимчасово вилучене майно, терміном на 60 днів (а.с. 9-11).

Відповідно до висновку службового розслідування за фактом можливої втрати речових доказів уповноваженими особами Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області від 15 червня 2021 року, за наслідками службового розслідування встановлено, що за порушення вимог статей 98, 100 КПК України, положень Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 № 1104 колишній слідчий слідчого відділу Миргородського відділу поліції ГУНП в Полтавській області Тарадін А.В. заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності, але останнього звільнено з органів Національної поліції України наказом ГУНП в Полтавській області від 04 вересня 2018 року № 448 о/с (а.с. 89-93)

Позиція апеляційного суду

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) зазначено, що шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органами державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 ЦК України).

У пункті 32 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) зроблений висновок, що, застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі. За наявності цих умов є підстави покласти цивільну відповідальність за завдану шкоду саме на державу, Автономну Республіку Крим або орган місцевого самоврядування.

Частинами першою та другою статті 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

У пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Положеннями частини третьої статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Отже, моральну шкоду розуміють як втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до статті 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із частинами першою та другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК України порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними доказами є показання, речові докази, документи, висновки експертів (стаття 84 КПК України).

Частиною другою статті 91 КПК України передбачено, що доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов, за яких суд повноважний розглядати позовну заяву. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року № 333/6816/17 (провадження № 14-87цс20).

Порядок оскарження дій слідчого чи прокурора визначено главою 26, а саме статтями 303-307 КПК України і за загальним правилом рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора оскаржується до слідчого судді.

Відповідно до положень статей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з приписами статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Позивач не надав суду доказів та не повідомив суд про оскарження до суду дій слідчого.

Крім того, як вже зазначалося, правовою підставою цивільно-правової відповідальності за відшкодування шкоди, завданої рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, яка її завдала, причинний зв`язок між ними. Шкода відшкодовується незалежно від вини.

Разом з тим, хоч вина відповідача у даному випадку презюмується, обов`язок доведення наявності шкоди, протиправності діяння та причинно-наслідкового зв`язку між ними покладається на позивача.

Відсутність однієї із складової цивільно-правової відповідальності є підставою для відмови у задоволенні позову.

Отже, визначальним у вирішенні такої категорії спорів є доведення усіх складових деліктної відповідальності на підставі чого суд встановлює наявність факту заподіяння позивачу посадовими особами органів державної влади матеріальної чи моральної шкоди саме тими діями (бездіяльністю), які встановлені судом (суддею).

Аналізуючи матеріали справи колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що позивач не надав будь-яких доказів у підтвердження заявлених позовних вимог.

Зокрема, відсутні будь-які докази вартості майна, неможливо визначити із яких підстав виходив позивач вказуючи вартість наведених у позові речей.

При цьому, із висновку службового розслідування не можливо встановити наявність складу цивільного правопорушення, зокрема, визначити вартість майна.

Із урахуванням наведеного, колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції, що позивачем не надано жодного доказу для підтвердження факту заподіювання моральної шкоди, а саме: розмір шкоди, причинний зв`язок цієї шкоди із неправомірними діями заподіювана шкоди, розрахунок щодо суми визначення моральної шкоди.

Відтак, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову відповідає матеріалам справи, а доводи апеляційної скарги в цій частині не дають підстави для задоволення позову.

Щодо інших доводів апеляційної скарги

Посилання в апеляційній скарзі на формальний підхід при вирішенні справи зі сторони суду не ставить під сумнів правильність висновків суду першої інстанції тому, що одними із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (стаття 12 ЦПК України) та диспозитивність (стаття 13 ЦПК України).

Сторона, у якої є складності у поданні доказів, може згідно статті 84 ЦПК України заявити клопотання суду про їх витребування.

Разом з тим, суд, згідно частини сьомої статті 81 ЦПК України, не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також випадків, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи, що позивач не надав та не заявив клопотання про витребування доказів, у підтвердження своїх вимог, суд розглянув справу за наявними у справі матеріалами, а дотримання принципів змагальності та диспозитивності не можуть вважатися формальним підходом до розгляду справи.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишати судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, то підстави для зміни чи скасування рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 рокувідсутні.

Щодо судових витрат

За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл витрат.

Оскільки апеляційний суд не задовольняє вимоги особи, яка подала апеляційну скаргу, не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється при розгляді цієї апеляційної скарги.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 01 квітня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 липня 2022 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді П.С. Абрамов

О.О. Панченко