ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/352/22 Номер провадження 22-ц/814/951/22Головуючий у 1-й інстанції Шевська О.І. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів Абрамова П.С., Панченка О.О.,

при секретарі Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції цивільну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Центр служби крові «Біофарма Плазма» на ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року (щодо розгляду заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову) у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», державного підприємства «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними,

В С Т А Н О В И В :

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовної заяви

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» (далі АТ «УКРЕКСІМБАНК»), державного підприємства « СЕТАМ» (далі ДП «СЕТАМ») про визнання електронних торгів недійсними.

Наголошуючи на недоліках проведення електронних торгів, прохав суд визнати недійсними електронні торги від 24 грудня 2021 року проведені ДП «СЕТАМ» з реалізації: «Добровільний продаж. Нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 »; визнати недійсним протокол про проведення електронних торгів від 24 грудня 2021 року №564224 з реалізації: «Добровільний продаж. Нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ».

Короткий зміст заяви

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

У заяві зазначено, що 13 січня 2022 року Октябрським районним судом м. Полтави було задоволено його заяву про забезпечення позову та ухвалою зобов`язано ДП «СЕТАМ» зупинити продаж майна: «Добровільний продаж. Нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 » та заборонено суб`єктам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна: нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи, що на дату прийняття вищевказаного судового рішення стан проведення аукціону, результати якого оскаржуються заявником, був «складання акту» та те, що станом на 26 січня 2022 року право власності на спірний об`єкт зареєстровано за АТ «УКРЕКСІМБАНК», що свідчить про відсутність переходу права власності за результатами електронних торгів, заявник вважає, що на сьогодні існує потреба у забезпеченні позову, однак в інший спосіб, ніж було визначено в ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави від 13 січня 2022 року, оскільки у разі подальшого укладення переможцем торгів договору купівлі-продажу на підставі протоколу про проведення електронних торгів будуть відсутні підстави для витребування майна у добросовісного набувача і таким чином стане неможливим захист його порушеного права на рівноправну участь під час проведення аукціону.

У зв`язку з вищевикладеним заявник прохав суд накласти арешт на майно, а саме нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «УКРЕКСІМБАНК» до вирішення судом справи по суті.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно - нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «УКРЕКСІМБАНК» до вирішення судом справи по суті.

Судом першої інстанції вищевказане судове рішення мотивовано тим, що між сторонами дійсно виник спір до вирішення якого, у разі не забезпечення позову, може бути порушено права позивача, а також, що даний вид забезпечення позову є співмірним заявленим позовним вимогам, що відповідає частині третій статті 150 ЦПК України. Крім того, на даний час в провадженні суду перебуває цивільна справа №554/352/22 за позовом ОСОБА_1 до АТ «УКРЕКСІМБАНК», ДП «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись з ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - товариство з обмеженою відповідальністю «Центр служби крові «Біофарма Плазма» (далі ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма») звернулося до суду з апеляційною скаргою.

Просило скасувати ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову по справі №554/352/22.

Позиція учасників справи

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є такою, яка винесена з порушенням норм процесуального права, за недоведеності та неповному з`ясуванню обставин, що мають значення для справи, за невідповідністю висновків суду обставинам справи.

В апеляційній скарзі зазначено, що подана позивачем заява про забезпечення позову містить недоліки, зокрема, у ній відсутнє будь-яке обґрунтування необхідності забезпечення позову та не було надано жодних доказів на підтвердження реальності та дійсності щодо існування обставин, за наявності яких було б необхідно вжити заходи забезпечення позову щодо належного АТ «УКРЕКСІМБАНК» нерухомого майна.

Окрім того, позивач у позовній заяві зазначає позовні вимоги саме щодо недійсності електронних торгів та недійсності протоколу, укладеного за його наслідками, а тому навіть у разі задоволення необґрунтованого та безпідставно поданого ним позову, він не здобуває жодного майнового чи іншого права на нерухоме майно, власником якого є АТ «УКРЕКСІМБАНК».

Застосовані судом першої інстанції обмеження щодо користування та розпорядження нерухомим майном грубо порушує майнові права власника такого майна - АТ «УКРЕКСІМБАНК», а також ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма», як особи, яка отримала право на укладення відповідного договору купівлі-продажу вказаного майна за результатами проведення спірних електронних торгів.

Особа, яка подає апеляційну скаргу, вкотре наголошує, що у позивача відсутні будь-які майнові права на нерухоме майно: нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , а прийняте забезпечення позову жодним чином не впливає на можливість майбутньої реалізації судового рішення по справі № 554/352/22 і задоволення вимог позивача, адже в останнього за результатами розгляду вказаної справи не виникне жодного майнового права на нерухоме майно, яке продавалось з торгів у порядку добровільної реалізації, адже його власником залишиться АТ «УКРЕКСІМБАНК» і саме він, як власник майна, в подальшому буде вирішувати спосіб його подальшої реалізації.

Щодо відзиву на апеляційну скаргу

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Щодо позиції та явки учасників справи в суд апеляційної інстанції

Представник ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма» під час судового засідання вимоги апеляційної скарги підтримав та прохав їх задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представник АТ «УКРЕКСІМБАНК», взявши участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції, пояснив, що підтримує апеляційну скаргу.

Інші учасники справи, будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, зокрема, факт повідомлення ОСОБА_1 підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися у судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.

Встановлені обставини справи

Судом встановлено, що з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 13 січня 2022 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Вжито заходи забезпечення позову шляхом зобов`язання ДП «СЕТАМ» зупинити продаж майна: «Добровільний продаж. Нежитлові приміщення загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 » та заборонено суб`єктам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна: нежитлові приміщення загальною площею 1146.1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , до прийняття рішення судом по суті.

14 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ «УКРЕКСІМБАНК», ДП «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними (а.с. 1-20).

26 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, яку ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року було задоволено (а.с. 22-24, 32-33).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно станом на 26 січня 2022 року власником нежитлових приміщень загальною площею 1146,1 кв.м., що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , є АТ «УКРЕКСІМБАНК», форма власності: загальнодержавна (а.с. 25-31).

З Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 02 лютого 2022 року залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, у цивільній справі № 554/352/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до АТ «УКРЕКСІМБАНК», ДП «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними, ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма».

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

Предметом позову у цій справі є позовні вимоги немайнового характеру про визнання електронних торгів з реалізації майна недійсними. В разі задоволення позову рішення суду не підлягатимуть примусовому виконанню, а тому місцевий суд помилково вважав, що незабезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду.

При задоволенні заяви позивача шляхом накладення арешту суд першої інстанції не врахував, що такі заходи забезпечення позову призводять до порушення прав осіб, позовних вимог до яких не пред`явлено, оскільки фактично спрямовані на унеможливлення оформлення прав на майно за наслідком проведення оспорюваних електронних торгів їх переможцем (третьою особою).

Вищевказане узгоджується із правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 10 листопада 2021 року по справі №607/1584/20.

Також колегія суддів зазначає, що Октябрським районним судом м. Полтави в оскаржуваному судовому рішення помилково зазначено процесуальний статус сторін, адже в даному випадку відбувався добровільний продаж нежитлових приміщень через електронну площадку системи електронних торгів.

Отже, зазначені заходи забезпечення позову не відповідають змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірними із заявленими вимогами в цій справі.

За таких обставин судове рішення місцевого суду про накладення арешту на майно підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні вимог заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно пункту другого частини першої статті 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до пунктів 3,4 частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити апеляційну скаргу ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма», ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року скасувати та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відмовити.

Щодо судових витрат

За правилами частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, ухвалює нове судове рішення, він відповідно, змінює розподіл судових витрат.

У зв`язку з відмовою у задоволенні заяви ОСОБА_1 за наслідками апеляційного перегляду провадження про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, судові витрати ТОВ «ЦСК «Біофарма Плазма», понесені у зв`язку із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, підлягають компенсації за рахунок ОСОБА_1 у розмірі 2481,00 грн.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що на даний час провадження у справі закрито, і у разі не вирішення питання про судові витрати по сплаті судового збору при розгляді даної апеляційної скарги, їх подальший розподіл буде неможливий.

Керуючись статтями 374, 376, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Центр служби крові «Біофарма Плазма» задовольнити.

Ухвалу Октябрського районного суду м. Полтави від 26 січня 2022 року скасувати.

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Центр служби крові «Біофарма Плазма» судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 2481,00 грн.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 28 липня 2022 року.

Головуючий В.П. Пікуль

Судді П.С. Абрамов

О.О. Панченко