08.11.2022 Справа № 756/9055/22
Номер справи 756/9055/22
Номер провадження 2/756/4744/22
У Х В А Л А

«08» листопада 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Двадцять перша київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду із вищевказаною позовною заявою.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13.10.2022 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Двадцять перша київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом було залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 175-177 ЦПК України.

Суд надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали, та рекомендував позивачу усунути вищевказані недоліки.

Ухвалу про залишення заяви без руху позивачем було отримано 24.10.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Також текст ухвали опубліковано за веб-адресою: http://сourt.gov.ua.

Однак станом на 08 листопада 2022 року позивачем не були усунені у повному обсязі недоліки, які були зазначені в ухвалі Оболонського районного суду м. Києва від 13.10.2022.

Пункти 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України зазначають, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач звернулася до суду з позовною вимогою про визнання за нею права власності в порядку спадкування за законом на наступне нерухоме майно:

земельну ділянку площею 0,064 га, яка знаходиться на території Мотовилівсько-Слобідської сільської Фастівського району Київської області;

садовий будинок та земельну ділянку (кадастровий номер: :01:007:1301), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ;

квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ;

квартиру за адресою: АДРЕСА_3 ;

гаражний бокс № НОМЕР_1 в ГБК «Залізничник» по вул. Льва Толстого, 64, м. Київ;

земельну ділянку площе 0,251 га, розташована по АДРЕСА_4 .

Також ОСОБА_1 просить суд зобов`язати відповідача надати оригінали правовстановлюючих документів на вищевказане майно.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

16 лютого 2021 року Велика Палата Верховного Суду по справі № 911/2390/18 дійшла висновку, що словосполучення «з приводу нерухомого майна» у частині третій статті 30 ГПК України необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Пунктом 42 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від №3 від 01.03.2013 про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ зазначено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 43 вищезазначеної Постанови якщо пред`явлено позов про право власності на кілька жилих приміщень (квартир), розташованих у різних районах міста чи в різних містах, або позов про поділ спадкового майна, яке складається з кількох квартир (об`єктів нерухомості) у різних місцевостях, тобто вимоги, для кожної з яких частиною першою статті 114 ЦПК встановлено виключну підсудність, то позов пред`являється до одного із судів за вибором позивача, але за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях.

Як вбачається з матеріалів, що додані до позовної заяви, предметом спору є визнання права власності на квартири, земельні ділянки, садовий будинок та гаражний бокс, які розташовані в різних районах м. Києва та Київської області.

Позивачем не зазначено доказів на підтвердження того, що основна частина нерухомого майна знаходиться в Оболонському районі м. Києва, що стало підставою для звернення за підсудністю саме до Оболонського районного суду м. Києва. Тому для визначення підсудності за місцезнаходженням основної частини нерухомого майна, яка за своєю вартістю перевищує ті, що знаходяться в інших районах чи місцевостях, позивачу необхідно вказати дійсну вартість кожного окремого майна, що є предметом спору.

Частина 4 ст. 177 ЦПК України зазначає, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Матеріали справи не містять документів, підтверджуючих сплату судового збору у повному обсязі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Матеріали справи не містять документів, підтверджуючих сплату судового збору у повному обсязі.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У зв`язку з вищенаведеним суд вбачає необхідним позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Двадцять перша київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Двадцять перша київська державна нотаріальна контора Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - вважати неподаною та повернути позивачу разом з доданими до неї додатками.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Белоконна