Провадження № 2/761/4614/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Рибак М.А.

при секретарі Адамця І.С.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в місті Києві, в приміщені суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Бова Т.В., ОСОБА_4 про визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2019 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшла позовна заява ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Галаган Жанна Валеріївна, про визнання недійсним договору дарування.

Ухвалою суду від 11.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження та призначено по справі підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 12.01.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У лютому 2022 року до суду надійшла заява представника позивача, в якій останній просив суд залишити позов без розгляду та повернути сплачений судовий збір.

Сторони в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 217 ЦПК України, з оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.

З матеріалів справи вбачаться, що судом не було розпочато розгляд справи по суті.

В судовому засіданні встановлено, що представник позивача подав до суду заяву про залишення позову без розгляду.

За таких обставин суд приходить до висновку про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Бова Т.В., ОСОБА_4 про визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину, без розгляду.

З приводу заяви представника позивача щодо повернення судового збору, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» передбачений виключний перелік підстав, за яких сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду, а саме, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі:

1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом;

2) повернення заяви або скарги;

3) відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі;

4) залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням);

5) закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Враховуючи, що позивач звернувся до суду з заявою про залишення позову без розгляду, підстави для повернення судового збору, передбачені Закону України «Про судовий збір» відсутні.

Керуючись ст. 257, 259, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Бова Т.В., ОСОБА_4 про визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину- залишити без розгляду.

У задоволенні заяви про повернення судового збору відмовити.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ М.А.РИБАК