Справа № 212/2647/22
У Х В А Л А

21 липня 2022 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Козлова Д. О.,

за участю секретаря - Кіясь А. Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із даним позовом 3 червня 2022 року, провадження по якому було відкрито ухвалою суду від 10 червня 2022 року.

Натомість, судом було встановлено, що за інформацією від 7 червня 2022 року з Реєстру Криворізької міської територіальної громади вбачається, що ОСОБА_1 померла за актовим записом від 29 грудня 2020 року.

Згідно із копією актового запису про смерть № 2204 від 29 грудня 2020 року Покровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином суд встановив, що відповідачка, ОСОБА_1 , померла до пред`явлення АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вказаного позову до суду, тому не набула цивільної процесуальної правоздатності по даній справі.

У цьому сенсі суд зазначає, що цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Тому процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

На підставі переліченого вмотивування, суд зауважує, що процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Аналогічна правова позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 7 квітня 2020 року по справі № 473/1433/18.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких встановлених обставин справи, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог ст. 25 ЦК України припинено, а також яка не могла бути стороною у справі, то провадження у справі за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, підлягає закриттю з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст. 255 ЦПК, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, - закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 21 липня 2022 року.

Суддя Д. О. Козлов