Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/2835/21

Провадження № 2/126/306/2022

"10" серпня 2022 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Дончик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити їй, як спадкоємцю за заповітом додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини, що належала померлій ОСОБА_2 ..

Обгрунтовуючи поданий позов, позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Війтівка Бершадського району Вінницької області померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивачка є єдиною спадкоємицею за заповітом на майно померлої, проте оскільки не перебувала з померлою в родинних відносинах про її смерть дізналася лише в червні 2021 року. Маючи намір оформити належним чином свої спадкові права, ОСОБА_1 звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії так, як вона пропустила шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини.

Вищевказані обставини і стали причиною звернення позивачки до суду з даним позовом.

Дана позовна заява надійшла до суду 24.12.2021 року та відповідно до автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Бершадського районного суду Вінницької області Хмель Р.В..

Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 28.12.2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 16.03.2022 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду.

Позивач, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність. позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Представник відповідача. міський голова Драган В.Г., також в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , в с. Війтівка Бершадського району Вінницької області, у віці 86 років, померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Війтівською сільською радою Бершадського району Вінницької області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на цілий житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , що підтверджено матеріалами технічного паспорту.

Згідно довідки №1392 від 24.11.2021 року, виданої Війтівським старостинським округом Бершадської міської ради померла ОСОБА_2 , була прописана та проживала з дня народження та до своєї смерті в АДРЕСА_2 і померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .Спадкоємців на майно померлої ОСОБА_2 , таких як малолітні, неповнолітні, недієздатні особи або особи, дієздатність яких обмежена немає. У померлої ОСОБА_2 пережилого подружжя немає. Осіб з якими померла проживала разом, але не перебувала в зареєстрованому шлюбі немає. Спадкоємцем, яка на день смерті була зареєстрована разом із померлою в одному будинку по АДРЕСА_2 є невістка ОСОБА_3 , 1960 року народження.

Згідно наявної в матеріалах справи копії заповіту від 18.09.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Бершадського районного нотаріального округу Вінницької області, Касевич О.С., ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 належний їй житловий будинок з господарськими спорудами та присадибною земельною ділянкою, який розташований в АДРЕСА_1 , заповіла ОСОБА_1 ..

Зі змісту позову вбачається, що позивач маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області, Матвієнко Л.В., з відповідною заявою, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії , у зв`язку з тим, що вона пропустила строк для прийняття спадщини.

Обгрутовуючи причину пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини, позивач вказала що оскільки вона не перебувала з ОСОБА_2 в родинних відносинах, про її смерть вона дізналася лише у червні 2021 року.

Вирішуючи спір в межах заявлених вимог, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження;

3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин;

4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 15 вересня 2021 року у справі № 344/17464/15-ц (провадження № 61-11184св20) вказано, що "відповідно до частин першої - четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що "пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження".

Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17, провадження № 61-43201св18).

З урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

У справі, що розглядається, з наданої позивачем довідки №1392 від 24.11.2021 року, виданої Війтівським старостинським округом Бершадської міської рад, вбачається, що спадкоємцем, яка на день смерті була зареєстрована разом із померлою ОСОБА_2 , в одному будинку по АДРЕСА_2 є її невістка ОСОБА_3 , 1960 року народження.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Наведене свідчить, що територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця спадкоємців.

Отже, внаслідок задоволення позовних вимог відповідачем у цій справі має бути ОСОБА_3 , оскільки буде порушене її право як спадкоємця.

Звертаючись до суду із цим позовом, позивач всупереч положенням статей 51, 175 ЦПК України, не зазначила належного відповідача, прав та інтересів якого стосується ухвалене судове рішення, що може призвести до вирішення спору з неналежним складом учасників.

Заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків ОСОБА_3 , а отже заявлені позовні вимоги не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належних відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть.

Подібних висновків дійшов Верховний Суд, про що зазначив у постанові від 16 лютого 2022 року у справі № 464/6314/17 (провадження № 61-13581св21).

За таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити у зв`язку з неналежним суб`єктним складом.

Керуючись ст.ст.263 -265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Вінницького апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Р. В. Хмель