КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ск/824/31/2022
справа №824/49/2020
УХВАЛА

Іменем України

20 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Таргоній Д.О., вивчивши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком», подану адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною, про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року (третейський суддя Мазовецький В.П.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

рішенням третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року позов задоволено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 лютого 2022 року на виконання рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року видано виконавчий лист.

01 червня 2022 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ТОВ «Євротранстелеком», подана адвокатом Криницькою Н.В., про скасування зазначеного рішення третейського суду. В заяві порушено питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 червня 2022 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком», подану адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною, про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» про стягнення заборгованості, повернуто особі, яка її подала.

Постановою Верховного Суду від 27 липня 2022 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» задоволено.

Ухвалу Київського апеляційного суду від 03 червня 2022 року скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до Київського апеляційного суду як суду першої інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 вересня 2022 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком», подану адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною, про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року (третейський суддя Мазовецький В.П.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» про стягнення заборгованості залишено без руху та надано десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних в ухвалі недоліків.

Зокрема, з метою забезпечення можливості надання апеляційним судом належної оцінки обставинам поважності причин пропуску процесуального строку, визначеного частиною п`ятою статті 454 ЦПК України, заявнику запропоновано надати докази, підтверджуючі факт ознайомлення заявника з рішенням третейського суду 10 лютого 2022 року, а також вказати конкретні обставини, які підтверджують поважність причин пропуску процесуального строку на подання заяви.

Крім того, заявнику роз`яснено необхідність подання до суду оригіналів чи належним чином посвідчених копій письмових документів у відповідності до положень п. 1 ч.4 ст. 455 ЦПК України, зокрема оригіналу заяви про скасування рішення третейського суду та її копій у відповідності до кількості учасників справи, а також доданих до неї письмових документів для суду та відповідно до кількості учасників справи.

Копія ухвали Київського апеляційного суду від 09 вересня 2022 року була отримана представником ТОВ «Євротранстелеком» - Криницькою Н.В. 26.09.2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

05 жовтня 2022 року до канцелярії Київського апеляційного суду заявником подано заяву про скасування рішення третейського суду (з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 09 вересня 2022 року про усунення недоліків), копії заяви у відповідності до кількості учасників справи, а також додані до заяви фотокопії письмових документів для суду та відповідно до кількості учасників справи, які не посвідчені належним чином.

Крім того, заявником подано клопотання про поновлення строків для подання заяви. В обґрунтування клопотання зазначено, що заявник дізнався про рішення Третейського суду 10 лютого 2022 року і у цей же день ознайомився з матеріалами справи №824/2/22, в яких на той момент знаходились матеріали третейського суду разом із нотаріально засвідченою копією рішення Третейського суду. Враховуючи, що формально строк подання заявником заяви про скасування рішення третейського суду закінчувався 29 березня 2022 року, фактично, у заявника станом на 10.02.2022 року з наданих законодавцем 90 днів залишилось тільки 48 днів. Однак, загальновідомим фактом є те, що починаючи з 24 лютого 2022 року та по 02 квітня 2022 року в ході Російської агресії тривали бої за Київ. У зв`язку зі збройною агресією РФ проти України і введенням Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, з метою одночасного забезпечення належного функціонування критичної телекомунікаційної мережі ТОВ «Євротранстелеком» та безпеки всіх працівників підприємства Генеральним директором ТОВ «Євротранстелеком» було видано Наказ №03/1-ОД від 25 лютого 2022 року про режим роботи підприємства в умовах військової агресії. Згідно цього наказу на підприємстві заявника з 28 лютого 2022 року було запроваджено режим дистанційної роботи, заборонено знаходження співробітників в приміщенні Центральної станції зв`язку Укрзалізниці (вул. Липинського, 5) та в офісному приміщенні Товариства (Дегтярівська, 48) за винятком інженерів та лише у випадку аварійної ситуації з обладнанням на час усунення аварій, а також всім працівникам дотримуватись правил комендантської години та обмежити пересування без нагальної потреби. Додатково, після 25 лютого 2022 року генеральний директор ТОВ «Євротранстелеком» ОСОБА_3 , який проживає в м. Боярка Фастівського району Київської області, опинився в ситуації неможливості прибуття до міста Києва через блокування під`їзних шляхів. Також у цей період в нормальному режимі не працювали ні суди, ні відділення поштового зв`язку, ні будь-які інші установи. Зокрема, на сайті Київського апеляційного суду 28 лютого 2022 року було розміщено оголошення про те, що суд працює в особливому режимі, здійснює розгляд лише невідкладних справ, а сторін було закликано зберігати спокій та запевнено в тому, що строки на подання процесуальних документів (йшлося зокрема про апеляційні скарги) буде обов`язково поновлено. 29 березня 2022 року на сайті Київського апеляційного суду було розміщено оголошення щодо встановлення особливого режиму роботи, запровадження відповідних організаційних заходів та заборону пропуску до приміщення Київського апеляційного суду і території суду відвідувачів суду. Відповідно, враховуючи реальну небезпеку для життя та здоров`я людей, уникнення переміщення по м. Києву як з метою відвідання поштових відділень, так і з метою відвідання судів у період загрози ракетних атак, все це спричинило пропуск строку звернення до суду з будь-якою заявою.

Таким чином, заявник вважає, що фактично мав лише 14 днів (замість 90 днів) на підготовку та направлення заяви про скасування рішення третейського суду, що є вкрай недостатнім для належного захисту своїх прав.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наведені у клопотанні доводи щодо поважності причин пропуску строку на подання заяви про скасування рішення третейського суду, суд приходить до висновку про відмову в його задоволенні та повернення заяви з огляду на наступні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 454 ЦПК України, сторони мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу.

Відповідно до ч. 5 ст. 454 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду подається протягом дев`яноста днів: 1) стороною, третьою особою в справі, розглянутій третейським судом, - з дня прийняття рішення третейським судом; 2) особами, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та обов`язки, - з дня, коли вони дізналися або могли дізнатися про прийняття рішення третейським судом.

Заява, подана після закінчення строку, встановленого частинами п`ятою або шостою цієї статті, повертається.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (частини перша та друга статті 126 ЦПК України).

За частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Рішенням Конституційного Суду України від 06 квітня 2022 року № 2-р(II)/2022 у справі № 3-9/2019(206/19) за конституційною скаргою ОСОБА_4 щодо відповідності Конституції України (конституційності) пункту 1 частини п`ятої, частини сьомої статті 454 ЦПК України визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), пункт 1 частини п`ятої, частину сьому статті 454 ЦПК України у тому, що вони унеможливлюють поновлення судом строку на подання особою, яка є стороною, третьою особою в справі, розглянутій третейським судом, заяви про скасування рішення третейського суду.

Водночас Конституційний Суд України вказав, що пункт 1 частини п`ятої, частина сьома статті 454 Цивільного процесуального кодексу України, визнані неконституційними, втрачають чинність через три місяці з дня припинення чи скасування воєнного стану, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 зі змінами.

Тому до спливу зазначеного періоду указана норма підлягає застосуванню, але з урахуванням висновків Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у своїх висновках, викладених у постановах від 09 червня 2022 року у справі № 824/3/22, від 02 червня 2022 року у справі № 814/477/21, від 14 травня 2020 року у справі № 781/2/2018, провадження № 61-41606ав18, від 29 жовтня 2020 року у справі № 755/7631/20 (провадження № 61-12521ав20) та від 20 травня 2022 року у справі № 824/236/21 (провадження № 61-19239ав21), здійснюючи тлумачення положень частини сьомої статті 454 Цивільного процесуального кодексу України, зазначав, що вказана норма процесуального права не є імперативною, цей строк не є преклюзивним (присічним), оскільки не містить заборони на поновлення цього строку, як, наприклад, це передбачено у частині другій статті 358, частині третій статті 394, частині третій статті 424 ЦПК України та інших нормах.

Ураховуючи те, що пункт 1 частини п`ятої, частину сьому статті 454 ЦПК України визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), Київський апеляційний суд, на виконання вказівок Верховного Суду, наведених у постанові від 27 липня 2022 року у даній справі, дослідивши питання поважності пропуску строку на подання ТОВ «Євротранстелеком» заяви про оскарження рішення третейського суду, суд не вважає наведені заявником обставини поважними та такими, що не залежали від його волі.

Так, сам по собі факт введення в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року та продовження його в подальшому не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

«Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.»

До таких висновків дійшов, зокрема, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.09.2022 року по справі №140/13772/21.

Клопотання заявника про поновлення строку на подання заяви про скасування рішення третейського суду обґрунтоване введенням воєнного стану. Проте заявником не наведено доводів та доказів, яким саме чином введення воєнного стану вплинуло на його обов`язок своєчасно подати заяву.

Фактично, доводи, наведені заявником в обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку, стосуються період з 24.02.2022 року по 02.04.2022 року. В той же час, обставин, підтверджуючих неможливість подання заяви у період з 02.04.2022 року по 01.06.2022 року заявником не наведено.

Введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий причинний зв`язок. При вирішенні питання про поновлення процесуального строку у даній справі судом не може не враховуватися, зокрема, яким чином запроваджені Київським апеляційним судом обмеженняперешкоджали заявнику своєчасно подати заяву засобами поштового зв`язку або електронного зв`язку.

Крім того, суд звертає увагу на ту обставину, що представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» - адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною раніше вже подавалась заява про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року, зокрема 11 травня 2022 року. Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 травня 2022 року заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком», подану адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною, про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» про стягнення заборгованості повернуто особі, яка її подала.

Вказану ухвалу Київського апеляційного суду заявник у апеляційному порядку не оскаржував, а 01 червня 2022 року знову звернувся до Київського апеляційного суду із заявою про скасування рішення третейського суду, одночасно подавши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Звертаючись до суду із заявою повторно, у своєму клопотання заявник не навів обставин, які унеможливлювали подання заяви про скасування вказаного рішення третейського суду до 01 червня 2022 року.

Враховуючи викладене, суд не встановив поважних причин для поновлення пропущеного заявником строку, який визначений ч. 5 статті 454 ЦПК України, що є підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 454 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» - адвоката Криницькою Наталії Віталіївни про поновлення строку на подання заяви про скасування рішення третейського суду - залишити без задоволення.

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком», подану адвокатом Криницькою Наталією Віталіївною, про скасування рішення третейського суду для вирішення конкретного спору (суд AD HOC) від 29 грудня 2021 року (третейський суддя Мазовецький В.П.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євротранстелеком» про стягнення заборгованості - повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду через Київський апеляційний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Д.О. Таргоній