СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1689/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Журибеди О.М.,

при секретарі Багінській І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури, -

ВСТАНОВИВ:

01.12.2021 року представник позивачаОСОБА_2, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Київської міської прокуратури,Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 03.12.2021 року в справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

Позивач, його представник , в судове засідання не з`явились, про дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Позивач та його представник у судові засідання, 01.08.2022 року 17.10.2022 року, повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялись судом належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду,крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Представник позивача ОСОБА_2 29.07.2022 року та 17.10.2022 року на електронну адресу суду подала клопотання про відкладення розгляду справи посилаючись на воєнний стан в Україні, а також неможливість прибуття в судове засідання позивача ОСОБА_1 у зв`язку з перебуванням останнього на військовій службі.

Однак, представник позивача, на підтвердження своїх доводів, будь-які докази щодо поважності причин відкладення судового засідання, зокрема доказів перебування позивача на військовій службі, до суду не надала.

Суд зазначає, що учасники судового процесу мають можливість скористатись своїми правами, а саме: прибути до суду; або, надавши всі докази до суду, звернутись до суду з заявою про розгляд справи без їх участі; або подати заяву про проведення судового засідання в режимі відео-конференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Святошинського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною сторони позивача суд позбавлений можливості вирішити справу по суті заявлених вимог.

Ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважаючи неможливим розгляд справи за відсутності позивача чи його представника, а також враховуючи відсутність повідомлення причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Київської міської прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування та прокуратури - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя О.М. Журибеда