Справа № 296/6047/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира у складі головуючої судді Петровської М.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м.Житомира із позовною заявою, відповідно до змісту якої просить:

- розірвати шлюб між ним, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 08 червня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, актовий запис №593;

- неповнолітніх синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити на подальше виховання та проживання разом з ним.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що їх спільне життя з відповідачкою не склалось, протягом останнього часу вони не підтримують подружні стосунки, не ведуть спільного господарства, та не мають спільного бюджету. Також вказує, що між ними відсутні взаємна повага і підтримка, наявні різні погляди на життя. Відтак, збереження шлюбу є неможливим та суперечить його інтересам. Спір щодо місця проживання їх спільних з відповідачкою дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутній.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м.Житомира від 28 вересня 2022 року у даній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін та призначено судове засідання.

20 жовтня 2022 року на адресу Корольовського районного суду м.Житомира від позивача ОСОБА_1 надійшла заява в якій він просить залучити до участі у справі в якості третьої особи орган опіки та піклування - Службу (управління) у справах дітей Житомирської міської ради. В обґрунтування поданої заяви зазначає, що рішення у справі може вплинути на права або обов`язки вказаного вище органу.

В судове засідання, призначене на 26 жовтня 2022 року о 09 годині 00 хвилин, сторони не прибули.

Позивач подав до суду заяву, відповідно до змісту якої просить розгляд справи провести у його відсутність, позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити. Судовий збір, сплачений при зверненні до суду з даним позовом, просить з відповідачки на його користь не стягувати. Також, в поданій заяві позивач просить залишити без розгляду подану ним заяву про залучення до участі у справі третьої особи, оскільки між ним та відповідачкою досягнуто згоди щодо місця проживання дітей.

Відповідачка подала до суду заяву, відповідно до змісту якої просить розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі. Крім того, в поданій заяві відповідачка зазначає, що між нею та позивачем досягнуто домовленості щодо їх участі у вихованні дітей.

У відповідності до положень ч.3 ст.211, ч.1 ст.223, ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає за можливе провести судовий розгляд справи без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та на основі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Щодо поданої позивачем ОСОБА_1 заяви про залучення до участі у справі третьої особи, суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст.52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

У відповідності до положень ч.2 ст.52 ЦПК України, про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Враховуючи те, що від позивача надійшла заява про залишення без розгляду поданої ним заяви про залучення до участі у справі третьої особи, та оскільки подання такої заяви є правом позивача, суд вважає за необхідне подану заяву про залучення третьої особи залишити без розгляду.

Щодо спору по суті.

Судом встановлено, що 08 червня 2012 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , був укладений шлюб, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №593.

Під час перебування у шлюбі у подружжя народились діти - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 і серії НОМЕР_2 )

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Статтею 51 Конституції України проголошено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Частинами третьою та четвертою статті 56 Cімейного кодексу України (далі - СК України) передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 бажає розірвати шлюб, укладений з відповідачкою ОСОБА_2 , проти чого остання не заперечує.

Враховуючи, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, які бажають його припинити, суд дійшов висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу.

Згідно ч.4 ст.29 Цивільного кодексу України, місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає.

За загальним правилом, за відсутності спору щодо того, з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти, суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

Вказана позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 15 січня 2020 року у справі №200/952/18.

Беручи до уваги те, що між сторонами по справі відсутній спір щодо того, з ким з батьків проживатимуть їх малолітні діти - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , суд вважає за необхідне залишити їх для подальшого проживання разом з батьком - ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 352 ЦПК України, суддя, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про залучення до участі у справі третьої особи - залишити без розгляду.

Цивільний позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що зареєстрований 08 червня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції, актовий запис №593.

Малолітніх дітей - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити для подальшого проживання разом з батьком - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Копію рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили направити до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 273 Цивільного процесуального кодексу України та може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 27 жовтня 2022 року.

Головуючий суддя М. В. Петровська