Справа № 274/2398/22 Провадження № 2/0274/1014/22
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
26.07.22 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши цивільну справу за позовомОСОБА_1
пророзірвання шлюбу,
У травні 2022 р. ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 05.08.2016 р. Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 340, та відновити їй дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .
Позов обґрунтований тим, що спільне життя між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не склалось, ОСОБА_2 не здатен підтримувати нормальну атмосферу у сім`ї, піклуватися про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги та дружби, шлюб носить формальний характер, від постійних суперечок та скандалів погіршилось самопочуття ОСОБА_1 , вона перебуває у стані постійного стресу, примирення між ними неможливо, збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам та інтересам їхньої дитини.
ОСОБА_2 своєї позиції у порядку, визначеному нормами Цивільного процесуального кодексу України, не повідомив, проте від нього надійшло клопотання від 25.07.2022 р. про надання йому та ОСОБА_1 строку на примирення.
Ухвалою від 26.07.2022 р. у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про надання строку на примирення відмовлено, оскільки Суд прийшов до висновку, що надання цього строку суперечитиме моральним засадам суспільства.
Судом з`ясовано, що між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області 05.08.2016 р. зареєстровано шлюб, актовий запис № 340, вони є батьками дитини - ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7, 13).
Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Разом з тим, згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Звернення ОСОБА_1 з позовною вимогою про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_2 , свідчить про те, що подальше спільне життя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 і збереження шлюбу між ними суперечило б її інтересам та інтересам їхньої дитини, що мають істотне значення, такий шлюб не ґрунтувався б на вільній згоді ОСОБА_1 .
Частиною другою статті 112 Сімейного кодексу України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи зазначене, Суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення позову ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, зареєстрованого з ОСОБА_2 .
Статтею 113 Сімейного кодексу України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Таким чином дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ОСОБА_3 , підлягає відновленню.
На підставі статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у якості відшкодування судових витрат підлягають стягненню грошові кошти у розмірі 992,40 грн.
Керуючись статтями 141, 258, 259, 263 265, 280 282 Цивільного процесуального кодексу України,
1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) задовольнити.
2. Шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , зареєстрований 05.08.2016 р. Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 340, розірвати.
3. Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище ОСОБА_3 .
4. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у якості відшкодування судових витрат 992,40 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут