Справа № 947/49/22
Провадження № 2/947/1350/22
Київський районний суд м.Одеси в складі головуючого судді Бескровного Я.В., при секретарі Свистуновій Є.С. розглянувши цивільну справу за позовом ОСББ «Добробут» до ОСОБА_1 про стягнення коштів за житлово-комунальні послуги, -
У судове засідання представник позивача не явився подавши заяву, якою позов підтримав.
Відповідач до суду не з`явилася, у зв`язку з відсутністю реєстрації, про час та місце слухання справи повідомлялася належним чином через сайт суду.
Дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.
Відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 .
Будинок по АДРЕСА_2 дорога знаходиться на балансі ОСББ «Добробут», що підтверджується актом приймання-передачі житлового комплексу.
Крім того, інфляційні витрати за вказаний період складають 1037,16 грн., а 3% річних 759,39 грн.
При вищенаведених обставинах суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСББ «Добробут» підлягають задоволенню з таких підстав.
Відповідно до положень ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29 листопада 2001 року ОСББ створюється власниками квартир для забезпечення та захисту прав його членів, дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати усіх платежів. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, визначаються ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року (зі змінами та доповненнями). Відповідно до вимог Закону «Про житлово-комунальні послуги», Статуту ОСББ «Добробут» власник (мешканець) квартири у багатоквартирному будинку зобов`язаний щомісячно вносити плату за спожиті комунальні послуги. Тому вимоги в частині стягнення заборгованості по оплаті послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території підлягають задоволенню.
Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).
Отже, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання.
Закріплена в п. 10 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у ч. 2 ст. 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання.
За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг покладається на боржника відповідальність, передбачена ч. 2 ст. 625 ЦК України.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 4-13,76-89,258-273,280-289 ЦПК України, суд, -
Копію заочного рішення надіслати відповідачу не пізніше 5 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його підписання. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Бескровний Я. В.