Яготинський районний суд Київської області
Справа № 2-60/06
Провадження № 2-во/382/7/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Яготинського районного суду Київської області від 03.05.2006 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розлучення,

ВСТАНОВИВ:

До Яготинського районного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Яготинського районного суду Київської області від 03.05.2006 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розлучення.

В силу ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Правила цієї статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. При цьому опискою визнається помилка, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. При цьому, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Вивченням заяви встановлено, що вона не відповідає загальним вимогам ст. 183 ЦПК України щодо форми та змісту письмової заяви.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) ч. 2 ст. 183 ЦПК України).

Однак всупереч вимог ст. 183 ЦПК України заява фактично містить лише прохальну частину без зазначення жодних підстав чи мотивів її подання; заява не містить номеру справи у якій постановлено рішення щодо якого подано заяву; прізвище та ініціали судді, що розглянув справу; доказів, які підтверджували б викладені в ній обставини. До заяви не додано доказів надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження) такої заяви.

Суд, встановивши, що письмову заяву подано без додержання вимог частини першої або другої ст. 183 ЦПК України, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

З огляду на викладене, заяву необхідно повернути заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 183, 269, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Яготинського районного суду Київської області від 03.05.2006 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розлучення повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання до суду апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М. М. Нарольський