У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі № 758/17762/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2021 року позивач звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 04 лютого 2022 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

15 червня 2022 року через канцелярію суду ОСОБА_1 було подано відвід головуючому у справі судді Головчаку М.М.

В обґрунтування заявленого відводу, відповідач вказує, що головуючим суддею у справі були порушені чинні норми ЦПК України та Кодексу суддівської етики, оскільки на початку судових засідань, які відбулися 21.02.2022 та 13.06.2022 йому не було задано питання чи розуміє він свої права та обов`язки, з ним не погоджувалася дата наступного судового засідання, було проігноровано його прохання звернути увагу на підпис позовної заяви, і в цілому відповідачу відчувалося дружнє та шанобливе відношення до представника позивача.

Вказані обставини викликають у відповідача сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді.

У відповідності до ч. 8 ст. 40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява про відвід головуючому у справі судді є необґрунтована з наступних підстав.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

За приписами ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Згідно зі ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Судом встановлено, що в межах даної цивільної справи № 758/17762/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: ПАТ «Укрсоцбанк» про поділ майна подружжя, судові засідання не відбувалися, а тому права та обов`язки сторонам не роз`яснювалися.

Судові засідання, на які вказує ОСОБА_1 у своїй заяві про відвід судді, відбулися в межах іншої справи, а саме № 758/17758/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів, під час яких головуючим суддею була з`ясована наявна необхідність роз`яснення права та обов`язків учасникам процесу, від якої останні добровільно відмовилися, оскільки вони роз`яснень не потребують.

Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальним рішенням судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом, відповідно, незгода сторони з винесеним суддею судовим рішенням, а так само прийняття суддею процесуальних рішень, розгляд суддею клопотань сторін по справі, не може бути підставою для відводу судді, а має наслідком право сторони на апеляційне та касаційне оскарження судового рішення в порядку, визначеному положеннями ЦПК України.

Окрім того, у висновку № 3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

Частиною 2 ст. 126 Конституції України визначено гарантії незалежності і недоторканності суддів, згідно з якими, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється, що означає заборону будь-яких дій стосовно суддів незалежно від форми їх прояву з боку державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, установ, організацій, громадян та їх об`єднань, юридичних осіб з метою перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків чи схилити їх до винесення неправосудного рішення. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді.

Також судом відзначається, що доводи ОСОБА_1 ґрунтуються на виключно суб`єктивних припущеннях за відсутності наведення з боку заявника належного обґрунтування такого припущення.

Ведення судового процесу здійснюється суддею з дотримання вимог ст. ст. 6, 12 ЦПК України, тобто рівності перед законом та не порушення процесуальних прав учасників справи під час судового розгляду.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

З огляду на вищевикладене, враховуючи відсутність належного обґрунтування заявленого відводу і те, що заява про такий відвід надійшла до суду раніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, суд приходить до висновку про передачу заяви про відвід до канцелярії суду для визначення на підставі ч. 1 ст. 33 ЦПК України автоматизованою системою документообігу суду судді, який буде розглядати дану заяву про відвід.

Керуючись ст.ст. 40, 258, 260, 261 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючому судді у справі № 758/17762/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» про поділ майна подружжя передати до канцелярії Подільського районного суду міста Києва для визначення автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 1 ст. 33 ЦПК України, судді, який буде вирішувати питання про відвід судді..

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяМ. М. Головчак