Провадження № 2/761/3489/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

07 квітня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого: судді - Притули Н.Г.

при секретарі: Бондар О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

В С Т А Н О В И В:

06 серпня 2021 року до суду надійшла зазначена позовна заява.

В позовних вимогах позивачі просили: стягнути з відповідачів солідарно на користь позивачів в рівних частинах грошові кошти в сумі 16 000,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди.

Вимоги обґрунтовані тим, що позивачі в ніч з 04.03.2021 року на 05.03.2021 року виявили залиття власної квартири. Після обстеження квартири було складено відповідний акт та визначено, що залиття квартири сталося з квартири, яка знаходиться поверхом вище.

Як зазначають позивачі, внаслідок залиття було спричинено збитків на суму 16 000,00 грн., що встановлено Звітом незалежного оцінювача.

В судове засідання сторони не з`явились, позивачі просили слухати справу в їх відсутність; відповідачі про судове засідання повідомлялись належним чином за адресою реєстрації, відзив на заявлені вимоги до суду не направили.

Відповідно до вимог ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст.ст.223, 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідачів та позивачів та ухвалив про заочний розгляд справи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони.

Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Як встановлено в судовому засіданні, квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності в рівних частках (по Ѕ) ОСОБА_6 та ОСОБА_2 на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 12.03.2018 року.

В квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані: ОСОБА_4 з 09.04.1997 року, ОСОБА_3 з 26.02.1992 року, ОСОБА_5 з 16.06.1999 року.

Суду не надано доказів належності на праві власності квартири АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи, в ніч з 04 на 05 березня 2021 року відбулось залиття квартири позивачів.

Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири.

22.03.2021 року членами комісії ПП «Український центр нерухомого майна» було складено акт в якому зазначено, що квартира АДРЕСА_1 в ході обстеження має наступні пошкодження:

в коридорі загальною площею 9,60 кв.м. на стінах спостерігається відшарування шпалер на площі 1,0 кв.м.

в коридорі площею 3,10 кв.м. на стінах спостерігається відшарування шпалер на площі 0,50 м.кв. На стелі по водоемульсійному фарбуванні спостерігаються руді плями на площі 0,5 кв.м.

в туалеті площею 1,20 кв.м. на стелі по водоемульсійному фарбуванні спостерігаються руді плями на площі 0,5 кв.м.

Комісія встановила, що залиття квартири №56 відбулось внаслідок порушення герметизації між ванною та стіною у вище розташованій квартирі №60 .

Для визначення вартості спричиненого збитку позивач звернулась до ФОП ОСОБА_7 та Звітом від 10.03.2021 року встановлено, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 станом на час проведення дослідження становить 16 000,00 грн.

Таким чином, досліджені докази свідчать про те, що залиття квартири позивачки сталося з вини осіб, які використовують квартиру АДРЕСА_2 .

Сторона відповідача в судовому засіданні доказів на спростування зазначених причин залиття суду не надала.

За таких обставин суд прийшов до висновку, що залиття квартири позивачів, сталося з вини відповідачів, а тому вони, відповідно до ст.1166 ЦК України, зобов`язані відшкодувати позивачам заподіяні цим збитки згідно зі звітом, що становить 16 000,00 грн.

Згідно із положеннями статті 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивачів підлягають стягненню судові витрати.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.4, 77-83, 89, 95, 259, 263, 265, 280-283 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_6 ) до ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП не відомий, адреса: АДРЕСА_7 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП не відомий, адреса: АДРЕСА_7 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП не відомий, адреса: АДРЕСА_7 ) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири в сумі 8 000 (вісім тисяч) гривень 00 копійок.

Стягнути солідарно з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири в сумі 8 000 (вісім тисяч) гривень 00 копійок.

Стягнути в рівних частинах з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 454 гривни 00 копійок, тобто по 151,33 грн. з кожного.

Стягнути в рівних частинах з ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 454 гривни 00 копійок, тобто по 151,33 грн. з кожного.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Н.Г.Притула