Справа № 754/8256/19
У Х В А Л А

Іменем України

28 липня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва, в складі:

Головуючого - судді - Галась І.А.,

при секретарі - Париста А.С.

за участі представника відповідача - ОСОБА_1

у відсутності сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про визнання виконавчого документу таким, що не підлягає виконанню та повороти виконання рішення суду в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

17 вересня 2021 року представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про визнання виконавчого листа № 754/8256/19 від 08 червня 2021 року таким, що не підлягає виконанню, посилаючись на безпідставність його видачі та скасування рішення суду.

Протягом розгляду представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 уточнив вимоги клопотання та додатково просив здійснити поворот виконання рішення суду, оскільки воно було виконано в рамках виконавчого провадження № 66658884.

Протягом судового розгляду справи представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 вимоги клопотання підтримав в повному обсязі.

Позивач у справі до розгляду не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Судом встановлено, що рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 11 вересня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням були задоволені - усунуті перешкоди ОСОБА_2 у користуванні та розпорядженні власністю, а саме: квартирою АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою АДРЕСА_1 .

Додатковим рішенням від 18 грудня 2020 року в порядку визначеному ст.. 141 ЦПК України було вирішено питання стягнення судовий витрат та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

Постановою Апеляційного суду міста Києва від 18 травня 2021 року рішення Деснянського районного суду міста Києва від 11 вересня 2020 року було скасовано та ухвалено нове, яким у задоволенні цих вимог було відмовлено.

Судом апеляційної інстанції при цьому не було вирішено питання перегляду додаткового рішення.

08 червня 2021 року за заявою ОСОБА_2 було видано виконавчий лист про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

В межах виконавчого провадження № 66658884 головним державний виконавцем Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області було здійснено примусове виконання та стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

Постановою головним державний виконавцем Ізяславського відділу державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Писаренко С.В. від 29.09.2021 року виконавче провадження закінчено у зв`язку з виконанням. Грошові кошти перераховані ОСОБА_2 відповідно до платіжного доручення № 6610 від 04 жовтня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформлені або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до п.9 ч.2 ст. 129 Конституції України, ст. 18 ЦПК України, однією з основних засад судочинства є обов`язковість рішень суду.

Статтею 18 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до змісту ст. 432 ЦПК України, виконавчий лист може бути визнаний судом таким, що не підлягає виконанню лише у випадку: 1) якщо його було видано помилково; 2) якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням добровільним виконанням боржником чи іншою особою або 3) з інших причин. Словосполучення «або з інших причин» стосується саме припинення обов`язку боржника, який підлягає виконанню. Так, зобов`язання можуть припинятися внаслідок добровільного виконання обов`язку боржником поза межами виконавчого провадження, припинення зобов`язань, переданням відступного, зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, неможливістю виконання.

Таким чином, закон передбачає можливість визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, якщо він виданий компетентним судом і є належним виконавчим документом, проте наявними є обставини, які виключають необхідність проведення виконавчих дій за цим виконавчим документом.

Відповідно до сталої практики сформованої Верховним Судом, наведені підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, поділяються на дві групи: матеріально-правові (відсутність у боржника обов`язку), зокрема, зобов`язання можуть припинятися внаслідок добровільного виконання обов`язку боржником поза межами виконавчого провадження, припинення зобов`язань переданням відступного, зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, неможливістю виконання, та процесуально-правові, до яких відносяться обставини, що свідчать про помилкову видачу судом виконавчого листа, зокрема: видача виконавчого листа за рішенням, яке не набрало законної сили (крім тих, що підлягають негайному виконанню); коли виконавчий лист виданий помилково за рішенням, яке взагалі не підлягає примусовому виконанню; видача виконавчого листа на підставі ухвали суду про затвердження мирової угоди, яка не передбачала вжиття будь-яких примусових заходів або можливості її примусового виконання і, як наслідок, видачі за нею виконавчого листа; помилкової видачі виконавчого листа, якщо вже після видачі виконавчого листа у справі рішення суду було скасоване; видачі виконавчого листа двічі з одного й того ж питання у разі віднайдення оригіналу виконавчого листа вже після видачі його дубліката; пред`явлення виконавчого листа до виконання вже після закінчення строку на пред`явлення цього листа до виконання тощо.

Однак, перелік підстав для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, за змістом ст. 432 ЦПК України, не є виключним, оскільки передбачає також інші підстави для прийняття такого рішення, ніж прямо зазначені у цій нормі процесуального права.

У цьому випадку саме на суд покладено обов`язок встановити, з яких підстав може бути визнано виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню з урахуванням права стягувача на повне виконання рішення суду та права боржника на захист від подвійного стягнення. Суд повинен вирішувати ці питання з урахуванням певних обставин справи, дотримуючись балансу інтересів обох сторін виконавчого провадження.

Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 20 лютого 2019 року винесеній у справі № 2-4671/11.

Вирішуючи заявлені вимоги суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Обов`язок боржника може припинятися з передбачених законом підстав. Підстави припинення цивільно-правових зобов`язань, зокрема, містить глава 50 розділу І книги п`ятої ЦК України.

Процесуальними підставами для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, є обставини, що свідчать про помилкову видачу судом виконавчого листа, зокрема: - видача виконавчого листа за рішенням, яке не набрало законної сили (крім тих, що підлягають негайному виконанню); - коли виконавчий лист виданий помилково за рішенням, яке взагалі не підлягає примусовому виконанню; - видача виконавчого листа на підставі ухвали суду про затвердження мирової угоди, яка не передбачала вжиття будь-яких примусових заходів або можливості її примусового виконання і, як наслідок, видачі виконавчого листа; - помилкової видачі виконавчого листа, якщо вже після видачі виконавчого листа у справі рішення суду було скасоване; - видачі виконавчого листа двічі з одного й того ж питання у разі віднайдення оригіналу виконавчого листа вже після видачі його дубліката; - пред`явлення виконавчого листа до виконання вже після закінчення строку на пред`явлення цього листа до виконання.

Зважаючи на те, що рішення Деснянського районного суду міста Києва про задоволення вимог позивача було скасовано Апеляційним судом міста Києва і в задоволенні вимог було відмовлено суд вважає що існують підстави для визнання виконавчого листа № 754/8256/19 від 08 червня 2021 року таким, що не підлягає виконанню.

Відповідно до вимог 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі. Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням. Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується. При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції. Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

У рішенні Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року по справі №13-рп/2011 роз`яснено, що інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Враховуючи позицію Конституційного Суду України щодо тлумачення норми статті 380 ЦПК України, в редакції 2011 року, що регулює аналогічні за змістом відносини, визначені в ст.444 ЦПК України, поворот виконання рішення це повернення сторін виконавчого провадження в первісне становище у зв`язку із скасуванням виконаного рішення суду з метою поновлення їхніх прав.

За своєю суттю поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням (постанова Великої палати Верховного Суду 04.09.2019 року у справі №569/15646/16-ц).

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

За змістом наведених норм закону поворот виконання скасованого рішення суду допускається у разі його фактичного виконання і ухвалення судом нового рішення у справі.

Поворот виконання - це повернення позивачем відповідачеві всього одержаного ним за скасованим чи зміненим рішенням суду.

Оскільки поворот виконання рішення є гарантією відновлення прав учасників процесу, то суд повинен задовольнити відповідну заяву та повернути відповідачеві стягнуті з нього кошти за скасованим судовим рішенням, за відсутності обмежень, встановлених статтею 445 ЦПК України, яка визначає особливості повороту виконання в окремих категоріях справ.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 18, 258, 259, 260, 261, 263, 432 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Визнати таким, що підлягає виконанню виконавчий лист № 754/8256/19 від 08 червня 2022 року про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

Здійснити поворот виконання додаткового рішення Деснянського районного суду міста Києва в цивільній справі № 754/8256/19 від 18 грудня 2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням

В порядку повороту виконання додаткового рішення Деснянського районного суду міста Києва в цивільній справі № 754/8256/19 від 18 грудня 2020 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 сплачений судовий збір в розмірі 384 гривні 20 копійок.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: