Справа № 715/1622/21
Провадження № 2/715/21/22
У Х В А Л А

03 листопада 2022 року смт. Глибока

Глибоцький районний суд Чернівецької області

у складі головуючого судді Маковійчук Ю.В.,

секретар судового засідання Затолошна Р.В.

учасники судового процесу:

представник позивача Поляк М.В.

представник відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника позивача про призначення повторної експертизи,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Глибоцького районного суду Чернівецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні спільним заїздом.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 просила суд призначити по справі повторну земельно технічну експертизу, посилаючись на те, що у висновку земельно технічної експертизи експертом надано висновок про те, що відповідач ОСОБА_3 користується земельними ділянками комунальної власності площею 0,0222 га, хоча на час приватизації останнім своєї земельної ділянки дороги чи заїзду не існувало. При цьому звертала увагу на те, що у Державному акті на землю позивача ОСОБА_2 суміжними землекористувачами вказано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а експертом не нанесені межі земельних ділянок приватної власності, а зазначено, що це є землі комунальної власності.

Представник позивача Поляк М.В. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Суд заслухавши думку учасників процесу, приходить до висновку, що клопотання про призначення експертизи не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень (ст. 12 ЦПК України).

Експертизи у цивільних справах призначаються для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, при цьому суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. (ч.1 ст. 143 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як вбачається з частини першої, п`ятої статті 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до пункту 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.

Частиною другою статті 113 ЦПК України визначено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

В пункті 1.2.13. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція) визначено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Додатковою є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріли (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Відповідно до пункту 3.6 Інструкції, у разі призначення експертизи (залучення експерта) для проведення додаткової або повторної експертизи, крім матеріалів, зазначених у пункті 3.3 цього розділу, до експертної установи (експертові) надаються також висновки попередніх експертиз з усіма додатками (фотознімками, порівняльними зразками тощо), а також додаткові матеріали, що стосуються предмета експертизи, які були зібрані після надання первинного висновку. У разі необхідності проведення додаткової або повторної експертизи у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються мотиви та підстави для її призначення.

Згідно пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Аналіз норм права, які зазначені вище, дає підстави зробити висновок про те, що суд призначає додаткову експертизу у разі встановлення висновку первинної експертизи неповним та неясним.

З огляду на наведене, враховуючи підстави та предмет цього позову, суд вважає, що представником відповідача в клопотанні не зазначено, в чому саме полягає неповнота чи неясність первинного висновку експерта виходячи із матеріалів справи.

Також, у судовому засіданні представник відповідача не доведено обґрунтованість заявленого клопотання, враховуючи що, що наявні в матеріалах справи земльно - технічні експертизи спростовують посилання представника відповідача на необґрунтованість зазначених у ній висновків, а тому для з`ясування обставин, що мають значення для даної справи, застосування спеціальних знань не викликається необхідністю, що вказує на відсутність підстав для призначення у даній справі експертизи.

При цьому, призначення у справі недоцільної експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності достатніх підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За наведених обставин, суд приходить до висновку, що в задоволенні клопотання представника відповідача про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи необхідно відмовити.

Керуючись статтями 11, 103, 104, 182, 197 200, 258 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику відповідача в задоволенні клопотання про призначення повторної земельно технічної експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: