Справа № 308/9614/22
У Х В А Л А

29 липня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Зарева Н.І., ознайомившись з позовною заявою:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , до

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ,

ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ,

ОСОБА_4 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_2 ,

про визнання правочину удаваним, визнання майна спільною сумісною власністю, а також поділу майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання удаваним договору будинку за адресою: АДРЕСА_3 від 22.06.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Житко Ольгою Іванівною та зареєстрованого в реєстрі за № 1141; про визнання договору будинку за адресою: АДРЕСА_3 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; про поділ зазначеного будинку на частки.

Вивчивши подану заяву, суддя прийшов до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача, в тому числі право підпису.

Частиною 4 ст. 62 ЦПК України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Разом з цим, адвокатом Дудурич І.В. на підтвердження своїх повноважень, як представника позивача, надано тільки ордер про надання правової допомоги від 12.07.2022 з відміткою на ордері "Договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються".

При цьому, договір про надання правової (правничої) допомоги представником позивача до позовної заяви не долучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Однак, ні в ст. 49 ЦПК України "Процесуальні права та обов`язки сторін", ні в ст. 43 ЦПК України "Права та обов`язки учасників справи", не йде мова про право підпису чи про підписання заяв, клопотань пояснень, а тільки про їх подання. А тому, за таких обставин, а саме за відсутності договору про надання правової (правничої) допомоги № 274 від 11.07.2022 року, на підставі якого, як зазначено в ордері, він виданий, суддя позбавлений можливості пересвідчитись, що заява підписана уповноваженим представником.

Крім того, відповідно до п. 4 ч 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У позовній заяві позивач просив визнати удаваним «договір будинку» та «визнати договір будинку» спільною сумісною власністю подружжя.

Однак, в матеріалах справи наявні тільки договори купівлі продажу квартири від 17.05.2004, а також договір дарування від 22.06.2004, у зв`язку з чим позивачу належить чітко сформувати позовні вимоги, визначивши в позовній заяві назву договору, який він просить визнати удаваним.

Вимога про визнання договору спільною сумісною власністю подружжя суперечить нормам закону, а тому не може бути предметом позовних вимог.

Окрім цього, позивач подав позов до кількох позивачів, а тому йому слід зазначити зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач заявив у позовній заяві одну вимогу немайнового характеру, а також дві вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року за № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна

визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України

«Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

При цьому позивач, звернувшись до суду з даним позовом, на підтвердження дійсної вартості майна, право власності на яке він просить поділити, подав звіт про оцінку майна, висновок про вартість об`єкта оцінки, здійснений СОД ФОП " ОСОБА_5 ".

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Разом з цим, поданий позивачемвисновок про вартість об`єкта оцінки не відповідає вимогам даного Закону. Зокрема, він не містить підтвердження виконаних процедур з оцінки майна, розділів, що розкривають їх зміст та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України, у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Однак, висновок поданий позивачем, не відповідає зазначеним вимогам.

Таким чином, позивач, звернувшись до суду з даним позовом, не додав належних доказів на підтвердження дійсної вартості майна, яке просить поділити.

Окрім цього, позивач повинен сплатити за подання до суду позовної заяви з однією вимогою немайнового характеру 992, 40 грн, за дві вимоги майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, а також Ѕ з 1-ого відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу про визнання частки у майні.

Однак, всупереч зазначеному, позивач сплатив 1984,80 гривень судового збору, що не відповідає загальному розміру заявлених позовних вимог.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 просить залучити до справи у якості третьої особи на стороні відповідача приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Житко Ольгу Іванівну, а також ОСОБА_6 , оскільки рішення у даній справі може вплинути на їх права та законні інтереси.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 53 ЦПК України, у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Однак у позовній заяві не зазначено, на які права чи обов`язки осіб, яких позивач просить залучити до справи, та яким чином може вплинути рішення суду у даній справі.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 185 ЦПК України та залишити її без руху, встановивши спосіб усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду договору про надання правової допомоги чи іншого документу, який підтверджує наділення позивачем свого представника правом підпису, виправлених примірників позовної заяви з урахуванням недоліків вказаних вище, долучення належних доказів на підтвердження дійсної вартості майна, яке просить поділити позивач, а також у разі необхідності долучити до позовної заяви документи, на підтвердження сплати судового збору у належному розмірі.

Керуючись ст. 13, ст. 177, ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.І. Зарева