КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/291/22
УХВАЛА

21.07.2022 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Матвієвої А.В.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку питання про об`єднання зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та надання прав на спадкування, з первісним позовом по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

02.11.2021 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , про встановлення факту проживання однією сім`єю та зміну черговості спадкування за законом, в якій позивачка просить суд:

- встановити факт проживання ОСОБА_2 разом з ОСОБА_5 однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з 01.01.2004 року по 17.04.2021 року;

- змінити черговість спадкування за законом після ОСОБА_5 та надати ОСОБА_2 право на спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 в порядку першої черги.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову було розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 16.11.2021 року прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання.

28.06.2022 року ОСОБА_1 надав до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та надання прав на спадкування.

У підготовчому судовому засіданні 21.07.2022 року представник позивача щодо об`єднання зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом не заперечував, поклався на розсуд суду.

Відповідачі у підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином.

ОСОБА_1 29.06.2022 року надав до суду заяву про проведення підготовчого судового засідання та вирішення питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви за його відсутності.

ОСОБА_4 про причини неявки суд не повідомила.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно п. 3 ч. 1 статті 49 ЦПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 та 2 статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з ч. 3 статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Також судом приймається до уваги, що у відповідності до норм ЦПК України вирішення питання щодо прийняття зустрічної позовної заяви визначено на стадії підготовчого судового засідання під час розгляду справу в порядку загального позовного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження в цій справі відкрито на підставі ухвали судді від 16.11.2021 року, якою визначено відповідачам п`ятнадцятиденний термін з дня отримання копії цієї ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву.

Копію зазначеної ухвали судді, разом з копією позову та додатками до нього відповідачем ОСОБА_1 отримано 03.12.2021 року, що підтверджується підписом останнього у рекомендованому повідомлення про вручення поштової кореспонденції, наявним на аркуші 49 в матеріалах справи.

Отже, п`ятнадцятиденний термін на подання відзиву на позовну заяву у ОСОБА_1 сплив 20.12.2021 року включно.

За наслідком викладеного, суд доходить до висновку, що зустрічна позовна заява відповідача ОСОБА_1 , подана з пропуском в півроку процесуального строку на вчинення відповідної процесуальної дії, клопотання про поновлення процесуального строку не заявлялось.

Також судом приймається, що після отримання копії ухвали про відкриття провадження по справі по цей час, відповідачем ОСОБА_1 отримується поштова кореспонденція, останній був належним чином повідомлений про дати, час і місце проведення підготовчих судових засідань, до яких жодного разу не з`явився, про продовження процесуального строку не клопотав, про намір вчинити процесуальні дії суд не повідомляв.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Окрім цього, у відповідності до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», частини 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що права особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи, що зустрічну позовну заяву подано відповідачем після закінчення процесуального строку на вчинення процесуальної дії, суд вважає, що у відповідності до вимог частини 3 статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява підлягає поверненню відповідачеві ОСОБА_1 .

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що повернення зустрічного позову на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України жодним чином не порушує його право на судовий захист та не перешкоджає на звернення до суду з окремим позовом в порядку, передбаченому главою 2 розділу ІІІ ЦПК України.

Керуючись ст. 193, 194, 260, 352-354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та надання прав на спадкування повернути ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право звернутися до суду із зазначеним позовом у загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Калініченко Л. В.