провадження № 2/243/704/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

за участю:

секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження за допомогою єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2

до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області

вимоги позивача: про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

І. Стислий виклад позиції позивача.

У грудні 2021 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Слов`янської міської військової адміністрації, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Горлівка Донецької області помер рідний брат позивача ОСОБА_3 , який до смерті постійно проживав за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 , оскільки дружини та дітей у нього не було, а їхні батьки померли.

ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пірог Ю.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата, але йому було надано роз`яснення, з якого вбачається, що неможливо відкрити спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини.

Однак, ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата, у зв`язку з тим, що він не зміг завчасно приїхати з м. Луганська, щоб звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті брата, а потім звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк, щоб подати заяву про прийняття спадщини, оскільки у Луганській і Донецькій області, на лінії зіткнення постійно йдуть бойові дії, а також у зв`язку з тривалим закриттям КПВВ на лінії зіткнення в зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії коронавірусу в Україні, а також вимушений перетинати кордони іншої держави.

У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті брата, тривалістю три місяці.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 , яка діє на підставі Ордера серія КС № 422548 від 20.10.2021 року до судового засідання не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, вимоги просили задовольнити.

Від керівника Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, просив винести рішення на розсуд суду.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 29.12.2021 року призначено у справі підготовче засідання.

Ухвалою суду від 13.01.2022 року по справі закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 21.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_4 , актовий запис № 2277 від 19.12.1970 року.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_3 є сином ОСОБА_4 , актовий запис № 1662 від 20.09.1972 року.

З роз`яснення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Пірог Ю.С. вбачається що неможливо відкрити спадкову справу після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ОСОБА_1 було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

З свідоцтва про право власності № НОМЕР_4 від 04.06.1998 року вбачається, що на праві сумісної власності належить квартира АДРЕСА_3 ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

З договору дарування квартири від 10.08.2001 року вбачається, що ОСОБА_3 належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Зі свідоцтва про право на спадщину від 30.07.2001 року вбачається, що після смерті ОСОБА_4 спадкоємцями майна є його дружина ОСОБА_5 та діти ОСОБА_3 , ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 , виданим Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 2172.

Рішенням Дніпропетровського районного суду міста Києва від 12.10.2021 року встановлено факт смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Горлівка Донецької області.

V. Оцінка Суду.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата суд виходить з наступного.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Позивач від спадщини після смерті брата не відмовився, однак пропустив строк визначений законодавством для прийняття спадщини.

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті брата. Втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

Суд приймає до уваги доводи позивача щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті брата, у зв`язку з тим, що він не зміг завчасно приїхати з м. Луганська, щоб звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті брата у зв`язку з тривалим закриттям КПВВ на лінії зіткнення в зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії коронавірусу в Україні. Також позивачу знадобився додатковий час для встановлення факту смерті спадкодавця у судовому порядку для отримання свідоцтва про смерть державного зразка, яке необхідне для заведення спадкової справи.

У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж трьох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені ним судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12,13,259,263-265,268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті брата ОСОБА_3 , який був зареєстрований на момент смерті в АДРЕСА_1 та помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Горлівка Донецької області, терміном у 3 (три) місяці, починаючи з дня наступного після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко