Справа № 683/3992/21
20 липня 2022 року м. Старокостянтинів
Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області
в складі: головуючої - судді Кутасевич О.Г.,
за участі секретаря судового засідання Свідерської К.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Старокостянтинові цивільну справу 2/683/364/2022 за позовом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Староостропільська сільська територіальна громада Хмельницького району Хмельницької області про відшкодування матеріальної шкоди,
в с т а н о в и в:
Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Староостропільська сільська територіальна громада Хмельницького району Хмельницької області про відшкодування матеріальної шкоди, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 12 червня 2020 року о 08 годині 30 хвилин ОСОБА_1 на річці Случ поблизу села Старий Остропіль Хмельницького району Хмельницької області, здійснював незаконний вилов водних біоресурсів за допомогою забороненого сітного знаряддя лову сітки в кількості 1 шт. та виловив рибу в кількості: карась сріблястий 2 шт., плітка 21 шт., загальною вагою 0,5 кг., за що був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП постановою Старокостянтинівського районного суду від 31 липня 2020 року.
Своїми умисними діями, які виразились у порушенні ОСОБА_1 п.п. 1 п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, ч. 1 ст. 27, п.3,п.4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», останній завдав збитків рибному господарству України на загальну суму 1819 грн., що підтверджується розрахунком від 16.06.2020 р. № 112, який проведено відповідно до «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України», затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».
Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області на адресу ОСОБА_1 надсилалась вимога про відшкодування заподіяних збитків в добровільному порядку № 1-16-/1498-20 від 08.09.2020 р. Збитки до цього часу відповідачем не відшкодовані.
У зв`язку з вищевикладеним, позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди та про стягнення судових витрат.
Ухвалою від 27 січня 2022 року відкрито провадження по справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного провадження з викликом сторін.
Сторони, які належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явились, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового провадження, оцінивши і проаналізувавши докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до приписів ч.6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Судом встановлено, що постановою Старокостянтинівського районного суду Хмельницької області від 31 липня 2020 року (справа № 683/1546/20), ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і на підставі ст.22 КУпАП від адміністративної відповідальності звільнено, обмежившись усним зауваженням та провадження у справі закрито.
Відповідно до вищевказаної постанови, 12 червня 2020 року о 08 годині 30 хвилин ОСОБА_1 на річці Случ поблизу села Старий Остропіль Старокостянтинівського району Хмельницької області, займався незаконниим виловом водних біоресурсів вбрід забороненим сітним знаряддям лову сіткою в кількості 1 шт. та виловив рибу в кількості: карась сріблястий 2 шт., плітка 21 шт., загальною вагою 0,5 кг., чим порушив п.п. 1 п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ч. 1 ст. 27, п.3,п.4 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».
Вищезазначене рішення суду ОСОБА_1 , в апеляційному порядку не оскаржувалось та набрало законної сили 11 серпня 2020 року, що свідчить про встановлення судом факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме незаконного добування ним риби, а також винність його дій.
Судом під час притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності питання про відшкодування завданої ним майнової шкоди не вирішувалось.
Постановою КМ України від 21 листопада 2011 року N 1209 затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів. Тлумачення вказаних норм свідчить, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.
Згідно проведеного посадовими особами Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства уХмельницькій області розрахунку від 16.06.2020 р. № 112 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних біоресурсів, заподіяної ОСОБА_1 загальна сума заподіяної шкоди за вилов риби становить 1819 грн.Вказаний розрахунок матеріальної шкоди проведено відповідно до «Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України».
Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області на адресу ОСОБА_1 надсилались вимоги про відшкодування заподіяних збитків в добровільному порядку № 2-16-/1498-20 від 08.09.2020 р. та 10 грудня 2020 року. Збитки до цього часу відповідачем не відшкодовані.
Так, приписами ч.1, 2 ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних обставин, та, відповідно, обов`язок по спростуванню якої покладається на відповідача.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону мають право на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу й зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Згідно зі ст.27 цього Закону в порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством України.
Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Стаття 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Аналіз наведених спеціальних правових норм у галузі охорони навколишнього середовища дає підстави для обґрунтованого висновку про те, що вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс).
Згідно ст. 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди".
У відповідності до ч.1 ст. 324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу.
Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України, від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.
Відповідно до п. 1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30 вересня 2015 року, Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.
Крім того, відповідно до приписів п.6 ч.1 ст.264, п.2 ч.5 ст.265 ЦПК України, при ухваленні рішення, суд вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, який зазначає у резолютивній частині рішення.
Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно платіжного доручення № 320 від 22.12.2021 року за звернення до суду з даним позовом було сплачено судовий в розмірі 2270 грн., наявності інших судових витрат не встановлено.
Тому, враховуючи приписи ч.1 ст.141 ЦПК України, висновки суду щодо задоволення позовних вимог, суд вважає необхідним також стягнути з відповідача суму судового збору в розмірі 2270 грн.
Керуючись ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", ст. 68. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 10, 20, 37, 47 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.ст.16,22,1166 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 141, 259, 263-265, 280-285, 352, 354-355 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Суддя: