Єдиний унікальний номер 305/1533/22
Провадження по справі 2-о/305/39/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2022 року місто Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді Дочинця С.І., при секретарі Найман Т.В., заявника ОСОБА_1 , адвоката Поштак Ю.С., розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області за правилами окремого провадження цивільну справу за заявою адвоката Поштак Юстини Степанівни, поданою в інтересах ОСОБА_1 , заінтересована особа: Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про встановлення факту батьківства,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Поштак Ю.С., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою про встановлення факту батьківства, яку обґрунтовує наступним.

ОСОБА_1 , у період з 1999 року проживала разом із ОСОБА_2 у незареєстрованому шлюбі. Вони вели спільне господарство, мали спільний бюджет та здійснювали усі права і обов`язки подружжя. У період спільного проживання, у них, ІНФОРМАЦІЯ_1 , народилася одна дитина, дочка ОСОБА_3 . Оскільки сторони не перебували у зареєстрованому шлюбі, тому відомості про батька дитини були записані зі слів матері, а саме - ОСОБА_4 . Проте, ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 помер. За життя він визнавав себе батьком дитини, займався її вихованням, забезпечував продуктами харчування, одягом та іншими необхідними речами. Таким чином, встановлення факту батьківства ОСОБА_2 необхідне заявниці ОСОБА_1 для захисту прав малолітньої дитини.

У зв`язку з викладеним, адвокат Поштак Ю.С., просить встановити юридичний факт, яким визнати, що ОСОБА_2 є батьком дитини ОСОБА_5 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 подану заяву підтримала та просила таку задовольнити. Окрім цього, пояснила, що із чоловіком вона жила 10 років, у будинку його матері. Дочка їх спільна, але чоловік не записав її на себе. Зазначила також, що за життя чоловік хворів.

Адвокат Поштак Ю.С. у судовому засіданні подану заяву підтримала та просила таку задовольнити з підстав, наведених у заяві.

Після закінчення оголошеної перерви у зв`язку з повітряною тривогою заявниця та її представник у судове засідання не з`явились.

Представник Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) у судове засідання не з`явився. Натомість від начальника відділу Гарної М.М. надійшла заява у якій вона просила розглянути справу за відсутності представника відділу. Проти задоволення заяви не заперечує.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Свідок ОСОБА_6 зазначила, що ОСОБА_1 є її сестрою. Її сестра 18 років проживала з ОСОБА_2 , який помер, у його будинку по АДРЕСА_1 . Дитина ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , ходить у 1 клас. Він її виховував, а вона називала його «татом».

Свідок ОСОБА_7 у судовому засіданні зазначила, що ОСОБА_1 проживала з ОСОБА_2 з 1999 року у його будинку по АДРЕСА_1 . Вони не були розписані. У ОСОБА_1 двоє дітей, батьком дівчинки є ОСОБА_2 .

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 01.09.2016 року, виданого Рахівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , записані ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 11.02.2018 року, виданого виконкомом Богданської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

З акту обстеження умов проживання ОСОБА_1 , 1978 року народження, вбачається, що вона проживала у незареєстрованому шлюбі із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та має з ним спільну дитину, дочку ОСОБА_3 , 2016 року народження.

Аналогічні за суттю відомості містяться і у акті обстеження умов проживання ОСОБА_1 від 09.03.2022 року.

Вирішуючи заяву адвоката Поштак Ю.С. суд керується наступними положеннями законодавства.

Згідно зі ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

При цьому, згідно, ст.125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Порядок визнання батьківства за заявою матері та батька дитини регламентований ст.126 СК України, відповідно до якої походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Разом з цим, згідно ст.128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ст.130 СК України, у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч.1 ст.135 цього Кодексу.

Згідно з п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.315 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Отже, підставою для визнання батьківства, є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від батька.

Аналогічна за суттю позиція висловлена також у Постанові Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів». Так, відповідно до п.7 Постанови у разі смерті чоловіка, який не перебуває у шлюбі з матір`ю дитини, або смерті жінки, котра вважалась матір`ю останньої, факт їхнього батьківства (материнства) може бути встановлено за рішенням суду в окремому провадженні. Пунктом 9 постанови встановлено, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про те.

Таким чином, дослідженими у ході судового розгляду доказами встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , був вказаний ОСОБА_4 .

Водночас, наданими у ході судового розгляду показаннями заявниці ОСОБА_1 та свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також матеріалами справи встановлено, що фактично біологічним батьком ОСОБА_5 , є ОСОБА_2 .

Про це свідчить той факт, що ОСОБА_2 , до народження дитини ОСОБА_5 спільно проживав та вів спільне господарство з її матір`ю - ОСОБА_1 , що стверджується актом обстеження матеріально-побутових умов від 11.05.2022, а також поясненнями як заявниці ОСОБА_1 , так і показаннями свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , які є сестрами заявниці.

Отже встановлені у ході судового розгляду обставини вказують на встановлення батьківства ОСОБА_2 відносно малолітньої дитини ОСОБА_5 .

При цьому судом встановлено, що для заявниці ОСОБА_1 встановлення факту батьківства ОСОБА_2 відносно її дочки ОСОБА_5 , є необхідним для відповідно соціальної допомоги та спрямоване на захист прав та інтересів малолітньої дитини.

За таких обставин суд дійшов висновку, що заява адвоката Поштак Ю.С. про встановлення факту батьківства є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 293, 315, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Поштак Юстини Степанівни, подану в інтересах ОСОБА_1 , де заінтересованою особою є Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) про встановлення факту батьківства - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин за ступенем споріднення батько-дочка між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відомості щодо учасників справи:

Заявник, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешканка АДРЕСА_1 .

Представник заявниці, адвокат Поштак Юстина Степанівна, ІНФОРМАЦІЯ_7 , мешканка АДРЕСА_2 .

Заінтересована особа: Рахівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), місцезнаходження: м. Рахів, вул. Івана Франка, буд. 5 Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.