Справа № 465/6262/18 Головуючий у 1 інстанції: Кузь В.Я.
Провадження № 22-ц/811/1905/22 Доповідач в 2-й інстанції: Шеремета Н. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2022 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Шеремети Н.О.

суддів: Ванівського О.М. Цяцяка Р.П.

секретаря: Івасюти М.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» на рішення Франківського районного суду м. Львова від 12 липня 2022 року, -

ВСТАНОВИВ:

в жовтні 2018 року Приватне акціонерне товариство «Львівобленерго» звернулось в суд з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.

В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що у Франківському відділі електропостачання Львівського міського відділення електропостачання ПрАТ «Львівобленерго» за адресою: м. Львів, вул. Маївського, 2, зареєстрований побутовий абонент та відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 . Зазначає, що 15 жовтня 2015 року за вказаною адресою зафіксовано порушення Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), а саме, споживання електричної енергії безобліково через пошкодження приладу обліку, що підтверджується актом про порушення ПКЕЕН №05848 від 15 жовтня 2015 року.

Зазначає, що згідно рішення комісії ВРПМ ЛМЕМ відповідачі повинні сплатити позивачу вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 11 930,37 грн., який визначений на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Стверджує, що 09 листопада 2017 року споживачам було скеровано претензію для добровільної оплати вказаної заборгованості, проте така не погашена, у зв`язку з чим змушені звернутись до суду із вказаним позовом.

З наведених підстав просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 11 930,37 грн., стягнути з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 881, 00 грн. витрат на проведення експертизи, а також 1762 грн. судового збору.

Рішенням Франківського районного суду м. Львова від 12 липня 2022 року у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» відмовлено.

Рішення суду оскаржило Приватне акціонерне товариство «Львівобленерго», в апеляційній скарзі покликається на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Апелянт вказує, що з висновку експерта чітко вбачається втручання споживачів в роботу приладу обліку шляхом прикладання ззовні до засобу обліку магніту (електромагніту), що спричинило перебої в роботі крокового двигуна лічильного механізму. Звертає увагу на те, що згідно правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц, акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час перевірки дотримання ПКЕЕН, який не встановлює для споживача будь яких обов`язків. Детальний опис пошкодження лічильного механізму є предметом дослідження експерта, а детальне встановлення порушення із посиланням на пункти ПКЕЕН є предметом розгляду та встановлюється на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Наголошує, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення врахував, що висновок №5509 від 11 листопада 2016 року був складений більш ніж через рік після виявленого порушення, однак поза увагою суду залишились ті обставини, що експертизи призначені на 22 жовтня 2015 року та 13 жовтня 2016 року не були проведені саме з вини відповідачів, позивач мав намір такі провести, однак у зв`язку з ненаданням відповідачем приладу обліку та повторною його неявкою не зміг таку провести.

З наведених підстав просить рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 08 серпня 2022 року про відкриття апеляційного провадження цивільну справу за апеляційною Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» на рішення Франківського районного суду м. Львова від 12 липня 2022 року ухвалено розглядати без повідомлення учасників справи відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» на рішення Франківського районного суду м. Львова від 12 липня 2022 року призначено на 16 год. 30 хв. 24 жовтня 2022 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки текст постанови складено 04 листопада 2022 року, то незважаючи на те, що розгляд справи призначено на 24 жовтня 2022 року, датою ухвалення постанови є саме 04 листопада 2022 року.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обгрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частина 3 ст. 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. (ч.1 ст. 13 ЦПК України).

Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з положеннями ч. ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Частина 1 ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.(ч.1 ст. 89 ЦПК України).

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в акті про порушення №05848 від 15 жовтня 2015 року не зазначено зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕН, в акті відсутній детальний опис пошкодження лічильного механізму, причини пошкодження лічильника, засідання комісії по розгляду акта про порушення №05848 від 15 жовтня 2015 року відбулось більш, ніж через рік після виявлення порушення.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 (особняк), що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім`ї і прописки №4907 від 13.06.2017 року, виданої директором ЛКП «Сонячне».

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про електроенергетику», енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; споживачі енергії - це суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідачі є споживачами електричної енергії, яку постачає позивач згідно Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), які відповідно до п.1 регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, які є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

15.10.2015 року під час перевірки представниками постачальника за адресою відповідачів виявлено порушення ПКЕЕН шляхом пошкодження приладу обліку №10121960 (пошкодження лічильного механізму), про що складено Акт про порушення №05848, з яким відповідач ОСОБА_3 не погодилася про що свідчить її підпис із записом «не погоджуюсь».

Згідно п.п.8,9 акту, прилад обліку знятий, укладений в пакет, пакет опломбований пломбою №1053736, прилад необхідно доставити на експертизу згідно направлення.

Даний акт складено у складі трьох представників постачальника електричної енергії та споживача, у такому зазначено, що до акту про порушення додається схема порушення ПКЕЕН, акт обстеження стумоприймачів, направлення на експертизу, акт збереження приладу обліку та пломб.

Також в акті зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводитись 06 листопада 2015 року, у разі неявки споживача на засідання комісії акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи.

Згідно направлення на експертизу від 15 жовтня 2015 року лічильник необхідно доставити на експертизу 22 жовтня 2015 року за адресою: м.Львів, вул.Шевченка,1.

З листа ПАТ «Львівобленерго» від 04 жовтня 2016 року за №30-03511, адресованого на ім`я ОСОБА_4 , вбачається, що на експертизу, призначену на 22 жовтня 2015 року, споживач не з`явився у зв`язку з чим позивач пропонує повторно з`явитись для проведення експертизи за адресою: АДРЕСА_2 13 жовтня 2016 року. Одночасно споживача повідомлено, що засідання комісії з розгляду акта від 15 жовтня 2015 року відбудеться 28 жовтня 2016 року.

Встановлено , що 28 жовтня 2016 року відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення №05848 від 15 жовтня 2015 року для визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем, де встановлено, що споживачі порушили п.п.42, 48 ПКЕЕН, і згідно із додатком до протоколу вартість не облікованої електроенергії становила 11930, 37 грн.

Відповідно до висновку №5509 експертного трасологічного дослідження засобу обліку «Меридіан» СОЭ-1.02/2КТ №10121960 (споживач ОСОБА_3 ), складеного вже після засідання комісії, 11.11.2016 року старшим судовим експертом лабораторії трасології і балістики Львівського НДІСЕ Ліпською Є.І., на зовнішніх поверхнях, в правій боковій частині кришки та корпуса представленого засобу обліку «Меридіан» СОЭ-1.02/2КТ №10121960, є сліди дії стороннього твердого предмета/предметів. На внутрішніх елементах засобу обліку, недоступних для прямого зовнішнього механічного впливу, є пошкодження у вигляді відламу стійок кріплення лічильного механізму, які виникли внаслідок дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса. Такі зусилля, при відсутності ознак несанкціонованого відкривання кришки електролічильника, були викликані впливом силового магнітного (електромагнітного) поля, джерелом якого був прикладений ззовні до засобу обліку магніт (електромагніт), що, з технічної точки зору, могло одночасно спричинити перебої в роботі крокового двигуна лічильного механізму.

Згідно із ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Згідно з ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом.

На момент виявлення порушення відповідачами ПКЕЕН, відносини між побутовими споживачами та енергопостачальником регулювались Правилами користування електричною енергією для нанесення, затверджених Постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року (зі змінами і доповненнями згідно постанови КМУ від 17.02.2012 року).

Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право пропонувати споживачам додаткові послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил.

Згідно із п. 48 ПКЕЕН побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки.

Пункт 53 ПКЕЕН передбачає, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Матеріалами справи підтверджується, що акт про порушення складено 15 жовтня 2015 року, і лише більш ніж через рік, 28 жовтня 2016 року відбулось засідання комісії з розгляду вказаного акта.

Відповідно до п.15 зазначених ПКЕЕН пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

З матеріалами вбачається, що експертиза лічильника електроенергії відповідачів проведена лише 11 листопада 2016 року, тобто після засідання комісії по розгляду акта про порушення №05848, яке відбулось 28 жовтня 2016 року, відтак дії позивача щодо проведення розрахунку на підставі неналежних документів є незаконними та безпідставними та не створюють для відповідача жодних обов`язків, а тому нарахована сума є незаконною та такою, що не підлягає стягненню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду першої інстанції, які достатньо мотивовані.

Європейський суд з прав людини вказує на те, що «пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди давати вмотивування своїх рішень, хоч це не може сприйматись, як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо вмотивування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, може бути визначено лише у світлі конкретних обставин справи» (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» («Pronina v. Ukraine») від 18 липня 2006 року, заява № 63566/00, § 23).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Стаття 375 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки оскаржуване рішення суду ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» - залишити без задоволення.

Рішення Франківського районного суду м. Львова від 12 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Постанова складена 04.11.2022 року.

Головуючий: Н.О. Шеремета

Судді: О.М. Ванівський

Р.П. Цяцяк