Житомирський апеляційний суд
Справа №278/1142/22 Головуючий у 1-й інст. Татуйко Є.О.
Категорія 36 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря

судового засідання Кузьменко А.О.

розглянувши у спрощеному письмовому провадженні без повідомлення учасників справи в м. Житомирі апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз"

на рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 31 серпня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Є.О.Татуйка

у цивільній справі № 278/1142/22 за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

У червні 2022 року Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" (далі-АТ «ОГС «Житомиргаз») звернулося до суду з позовом. Позивач просив стягнути з відповідача вартість необлікованого об`єму природного газу в сумі 4 389,28 грн. та вирішити питання судових витрат. В обґрунтування поданого позову зазначав, що відповідач є споживачем природного газу та звернулась до позивача зі скаргою на некоректну роботу лічильника газу. У будинку відповідача встановлено факт того, що лічильник не реагує на мінімальну витрату газу, про що складено відповідний акт. В подальшому експертизою виявлено непридатність лічильника газу та зазначено, що лічильник працює в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується, про що зроблено відмітку у протоколі та складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості споживачу від 20.04.2022 встановлено період розрахунку з 18.01.2022 року до 24.01.2022 та нараховано об`єм в обсязі 66,89 м.куб. вартістю 4 389,28 грн. Заборгованість споживачем у добровільному порядку не сплачена, що і стало підставою для звернення до суду з позовом.

Рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 31 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні позову.

У поданій апеляційній скарзі Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" просить вказане рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити та здійснити розподіл судових витрат. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального права. Зокрема апелянт зазначає, що суд першої інстанції неправильно оцінив заяву споживача від 18.01.2022, яка наявна у матеріалах справи, та неправомірно вирішив, що наявність такої заяви передбачає відсутність нарахувань, які передбачені в результаті виявлення позаштатного режиму роботи лічильника газу. Також судом не враховано, що письмове повідомлення споживачем про позаштатну роботу лічильника газу є підставою для застосування у такому випадку абз.3 п.8 гл.3 розд.ХІ Кодексу ГРС, згідно якого у разі своєчасного (до виявлення порушення представником Оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу процедура, передбачена абзацом другим цього пункту, не застосовується, а визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється залежно від середньомісячного (середньодобового) обсягу споживання природного газу за аналогічний період (опалювальний або міжопалювальний) попереднього року або Фактичний період споживання (опалювальний або міжопалювальний), якщо він становить менше шести місяців за період з дня письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про позаштатний режим роботи лічильника газу та з урахуванням строку на його усунення. Тому, вважає, що рішення Комісії про визначення необлікованого об`єму природного газу є правомірним та таким, що прийняте з дотриманням норм чинного законодавства. Крім того, на думку апелянта, довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 01.02.2022 №607 ДП Житомирський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» повністю доведено, що лічильник газу не здійснював облік природного газу.

Розгляд справи Житомирським апеляційним судом проведено згідно положень ч.1 ст.369 ЦПК України.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Спірні правовідносини регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2496 (далі Правила №2496), Типовим договором постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2500 (далі Типовий договір постачання природного газу), Цивільним кодексом України.

Відповідно до п.1.1 Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою від 30.09.2015 року №2498 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг передбачено, що цей Типовий договір розподілу природного газу є публічним та регламентує порядок та умови постачання природного газу Споживачу як товарної продукції Постачальником.

За пунктом 1.3 Типового договору розподілу природного газу, цей Договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог ст.ст.633,634,641,642 ЦК України на невизначений строк.

З матеріалів справи вбачається, що між позивачем та відповідачем укладено публічний договір розподілу природного газу, про що свідчить документально підтверджене споживання природного газу. Газопостачання відбувалася за адресою: АДРЕСА_1 , о/р .

Відповідно до отриманої ліцензії з 01.07.2015 року позивач надає послуги по розподілу природного газу та виступає як оператор ГРМ.

18 січня 2022 року споживач ОСОБА_1 звернулась до АТ «ОГС «Житомиргаз» із заявою про зняття газового лічильника типу Ж 4 №2830976 (а.с.10 зворот).

25 січня 2022 року представником оператора ГРМ в присутності Процик Н.В. складено протокол щодо направлення засобів вимірювальної техніки на позачергову (експертну) повірку; акт про демонтаж засобу вимірювальної техніки згідно якого лічильник газу на мінімальні витрати не реагує та пошкоджень не виявлено; акт про порушення № ZT 001631 згідно якого виявлено порушення Кодексу газорозподільних систем п.12 Розділ XI Глава 2 п.3 п.п.1; акт перевірки стану обліку природного газу з побутовим лічильником за о/р згідно якого виявлено порушення, а саме позаштатний режим роботи ЗВТ (а.с.11-13). Разом з тим, пошкоджень не виявлено.

01 лютого 2022 року ДП "Житомирський науково - виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №607, якою підтверджено непридатність лічильника газу "Самгаз" № 2830976 (а.с.13 зворот)

23 лютого 2022 року комісією з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу було задоволено акт про порушення № ZT 001631 від 25 січня 2022 року, що оформлено протоколом № 89 від 23.02.2022 (а.с.14).

29 квітня 2022 року на адресу ОСОБА_1 направлено лист №100-Сл-6785-0422 від 28 квітня 2022 року з додатками, а саме, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та акт надання послуг (а.с.14 зворот, 16).

Згідно акту-розрахунку необлікованого(донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості споживачу (фізичній особі) від 20.04.2022 року встановлено період розрахунку з 18.01.2022 до 24.01.2022 та нараховано об`єм в обсязі 66,89 м.куб. вартістю 4 389,28 грн. (а.с.15).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відсутність достатніх підстав для задоволення позову.

Так, згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до пунктів 2, 3 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу.

Згідно з пунктом 3 частини другої, частини третьої статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу.

У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури (частина перша, пункти 2,5,7 частини другої статті 59 Закону «Про ринок природного газу»).

Кодексом ГРМ, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Згідно з положеннями, визначеними пунктами 4-6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, споживач відповідає за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр).

Засоби вимірювальної техніки, які є складовими комерційного ВОГ, підлягають періодичній повірці відповідно до вимог чинного законодавства та з урахуванням вимог глав 7 та 8 цього розділу.

У разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки.

Згідно з пунктами 1, 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРМ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).

До порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об`єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об`єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об`єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо.

Перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу здійснюється у випадку доведеності факту пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або роботи комерційного ВОГ чи його складових у позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ необліковується або обліковується некоректно, що є предметом доказування по справі.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частинах першій та другій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Встановивши в даному випадку, що роботу лічильника газу, який визнаний непридатним, позивачем кваліфіковано як позаштатний режим роботи лічильника газу, проте факт наявності порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ зі сторони споживача, які можуть вплинути на результати вимірювання, що згідно з пунктом 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ кваліфікується як позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, позивачем доведено не було, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність правових підстав для застосування до споживача ОСОБА_1 санкцій у вигляді стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу, у зв`язку із чим обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Колегія суддів звертає увагу на те, що споживач ОСОБА_1 не мала можливості виявити порушення у роботі лічильника при візуальному огляді, не будучи фахівцем у галузі стандартизації та метрології.

Позивачем не доведено, що відповідач допускала будь-які порушення правил експлуатації лічильника газу, та здійснювала втручання у роботу приладу обліку газу, які б мали наслідком некоректний облік спожитого природного газу.

Подібні за змістом висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 30 вересня 2019 року у справі 531/1101/18 (провадження № 61-13803св19), від 13 серпня 2020 року у справі № 535/746/18 (провадження № 61-7114св19).

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Приведені в апеляційній скарзі доводи не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх переоцінці та особистого тлумачення апелянтом норм процесуального закону.

Разом з тим, відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Крім цього, зазначене також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).

Суд з дотриманням приписів процесуального законодавства правильно і повно встановив фактичні обставини справи, правильно визначив правовідносини сторін, які виникли із встановлених ним обставин, правові норми що підлягають застосуванню до цих правовідносин та вирішив спір відповідно до закону.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" залишити без задоволення.

Рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 31 серпня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Судді: