Провадження №2/359/597/2022
Справа №359/1814/19
УХВАЛА

Іменем України

01 листопада 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Журавського В.В.

при секретарі Алфімовій І.М.

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Державного підприємства «Міжнародний аеропорт «Бориспіль», Товариства з обмеженою відповідальністю «Блиставиця», ГУ Держгеокадастру у Бориспільському районі, ГУ Держгеокадастру у Київській області, Сектор з питань державної реєстрації Бориспільської райдержадміністрації про визнання незаконним та скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

В лютому 2019 року позивачі звернулися до суду з вказаним позовом, яким просили визнати незаконним та скасувати державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 березня 2020 року було закрито підготовче провадження в даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті (Т.2 а.с.53).

З протоколів судових засідань вбачається, що представник позивачів ОСОБА_5 двічі поспіль не з`явився у судові засідання, які проводились 17 серпня 2022 року та 01 листопада 2022 року (Т.3 а.с.9, 12).

Вказана обставина свідчить про те, що його неявки мають ознаку повторності.

Представник позивачів завчасно у встановленому порядку був повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи, що підтверджується поштовими відправленнями судових повісток, які повернулось на адресу суду з довідкою ф.20 «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно п.2 ч.7 т а п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилається фізичній особі за адресою її зареєстрованого місця проживання чи місця перебування. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, ОСОБА_5 повідомлявся про судове засідання у належний спосіб. Проте, зважаючи на його відсутність за адресою для листування, зазначеною ним особисто у позовній заяві, судова повістка не була йому вручена.

В матеріалах цивільної справи відсутня заява позивачів та їх представника про розгляд цивільної справи в їх відсутність.

За змістом правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 22 вересня 2021 року у справі №465/205/17 (провадження №61-9536св21) залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно з п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному забезпечується право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Встановлено, що провадження у цивільній справі було відкрито ще в лютому 2019 року та триває понад два роки. Чергове відкладення судового засідання призведе до невиправданого затягування розгляду цивільної справи та вочевидь свідчитиме про порушення розумного строку та є прямим порушенням права на справедливий суд, передбаченого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Суд вважає, що припинення порушення цього права є додатковою, але не менш вагомою підставою для залишення позову без розгляду.

Тому суд вважає, що позов, пред`явлений позивачами належить залишити без розгляду.

Керуючись ст.158, п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання незаконним та скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Суддя В.В. Журавський