Справа №: 398/2858/22
провадження №: 2/398/1695/22
"02" листопада 2022 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
у складі: головуючого - судді Демченко І.М.
за участю секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Олександрія в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою Олександрійської міської ради Кіровоградської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди земельної ділянки,
Ухвалою суду від 15 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 02 листопада 2022 року у порядку ст.ст. 280-281 ЦПК України вирішено провести заочний розгляд справи.
Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду від представника позивача надійшла заяву про розгляд справи без їх участі, на позові наполягають в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином у відповідності до вимог ст. ст. 128, 130 ЦПК України. У встановлений судом строк відповідач заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження та відзиву не надав.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.
Також суд зазначає, що оскільки відповідачеві роз`яснювалося право подати відзив, у якому він повинен викласти заперечення проти позову у визначений судом строк, а також наслідки неподання такого відзиву, однак відзив до суду за весь час перебування в провадження суду цієї справи подано не було, на підставі ч.8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши докази, суд встановив фактичні обставини та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами.
Рішенням Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 29.03.2019 року №695 ОСОБА_2 надано в оренду терміном на 25 років земельну ділянку площею 1,4941га по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :07:266:0002) для обслуговування будівель і споруд за рахунок земель запасу промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення міської ради. Визначено розмір орендної плати за ставкою 1% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки до 31.12.2020 року, з 01.01.2021 року у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (а.с. 9).

10.05.2019 року між Олександрійською міською радою та ОСОБА_2 укладено договір оренди земельної ділянки, відповідно до якого ОСОБА_2 надано в строкове платне користування земельну ділянку для обслуговування будівель і споруд за рахунок земель запасу промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення (кадастровий номер :07:266:0002) загальною площею 1,4914 га за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії договору до 10 травня 2044 року. Пункт 5 Договору встановлює нормативну грошову оцінку земельної ділянки у сумі 4760884,60 грн. Відповідно до п.9 Договору орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем у розмірі 1% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахування її індексації, встановленої відповідно до закону, з 01.01.2021 року у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Відповідно до п.27 Договору орендар зобов`язаний своєчасно вносити орендну плату, згідно умов п.п. 9-13 договору оренди. Пунктом 35 Договору передбачено, що за невиконання або неналежне виконання договору сторони несуть відповідальність відповідно до закону та цього договору (а.с. 10-12).

Рішенням Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 30.04.2010 року №1454 було затверджено орендні ставки за користування земельними ділянками на території м. Олександрії відповідно до цільового призначення згідно з додатком. Залишено розмір орендної плати за діючими договорами оренди земельних ділянок до 31.12.2010 року, яке на підставі рішення Олександрійської міської ради Кіровоградської області №314 від 05.10.2021 року втратило чинність з 01.01.2022 року (27-29, 37).

Рішенням Олександрійської міської ради Кіровоградської області від 05.07.2019 року №774 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Олександрії та базову вартість 1 кв.м. земель м. Олександрії у сумі 230,16 грн. (а.с. 19-25).

Відповідно до рішення Олександрійської міської ради Кіровоградської області №221 від 07.07.2021 року встановлено на території Олександрійської територіальної громади місцеві податки і збори згідно з додатком. Дане рішення набрало чинності 01.01.2022 року, та в таблиці 5 «Ставки орендної плати за земельні ділянки комунальної форми власності на території Олександрійської територіальної громади» визначено, що ставка податку (орендної плати) за земельні ділянки з цільовим призначенням 11.02 «Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств, переробної, машинобудівної та іншої промисловості для складування та збереження матеріалів» встановлюється у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (а.с. 30-36).

Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки вих.№331/359-21 від 01.11.2021 року, вартість земельної ділянки з кадастровим номером :07:266:0002, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , площею 1,4914 м2, нормативна грошова оцінки земельної ділянки становить 4526509,20 грн. (а.с. 16).

Згідно витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки вих.№10935/295-22 від 15.08.2022 року, вартість земельної ділянки з кадастровим номером :07:266:0002, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , площею 1,4914 м2, нормативна грошова оцінки земельної ділянки становить 4979160,12 грн. (а.с. 17).

Відповідно договору дарування від 15.01.2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір дарування, за яким ОСОБА_1 отримала в дар будівлі та споруди, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 змінено на ОСОБА_3 згідно з розпорядження Олександрійського міського голови Кіровоградської області від 19.02.2016 року за №р-28-з), №64 на неприватизованій земельній ділянці площею 1,4914 га, кадастровий номер :07:266:0002 (а.с. 15).

Відповідно до Інформації Державного земельного кадастру від 12.08.2022 року земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1,4914 га, кадастровий номер :07:266:0002 перебуває в комунальній власності Територіальної громади м. Олександрії в особі Олександрійської міської ради та право оренди земельної ділянки належить ОСОБА_2 (а.с. 18).

Рішенням Олександрійської міської ради Кіровоградської області №336 від 26.11.2021 року визнано таким, що втратив чинність п. 2 рішення міської ради від 26.02.2021 року №125 «Про оренду земельних ділянок» у зв`язку з переходом на нового власника нерухомого майна зобов`язань за договором оренди від 10.05.2019 (номер запису про інше речове право 31565251 від 10.05.2019) земельної ділянки в АДРЕСА_1 , площею 1,4914га (кадастровим номером :07:266:0002) (а.с. 26).

Відповідно до глави 15 Земельного кодексу України, право користування земельною ділянкою комунальної власності реалізується через право постійного користування або право оренди.

Відповідно до положень статті 80 ЗК України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

Підпункт 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає виключну компетенцію міських рад у вирішенні відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. Дана норма закону є одним із засобів забезпечення провідної ролі міських рад як органів міського самоврядування, які покликані представляти відповідні територіальні громади та здійснювати від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування. Виключна компетенція місцевих рад означає, що ніякі інші органи чи посадові особи не мають права приймати рішення з питань, віднесених до виключної компетенції рад.

Відповідно до Земельного кодексу України і Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішення питань щодо передачі земель комунальної власності у власність чи користування, оренду громадянам та юридичним особам є виключним правом міської ради, як суб`єкта права власності на землю.

За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу.

Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.

Частиною першою статті 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату.

Відповідно до ст.ст. 1, 2 Закону України «Про оренду землі» № 161-XIV від 06.10.1998 року оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Згідно зі ст. 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є:

-об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки);

-дата укладення та строк дії договору оренди;

-орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.

Статтею 288 Податкового кодексу України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки.

Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.

Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу:

- не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території;

- не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

При цьому розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (пункт 288.4 статті 288 ПК України).

Згідно з частиною 5 статті 5 Закону України «Про оцінку земель» для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності використовується нормативна грошова оцінка.

Крім того, за змістом статті 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Аналіз наведених положень ПК України, Закону України «Про оцінку земель» та Закону України «Про оренду землі» дає підстави для висновку, що зазначені законодавчі акти не встановлюють конкретного розміру орендної плати за земельну ділянку, який має бути зазначено в договорі оренди. ПК України передбачає порядок визначення орендної плати за землю, а тому саме у договорі оренди визначаються розмір та умови сплати орендної плати.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 01.10.2018 у справі № 916/3233/16, від 07.10.2019 у справі № 922/3321/18 та постанові палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від16.03.2020 у справі № 922/1658/19.

З моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування договору оренди землі припиняються адміністративні відносини між цими суб`єктами та у подальшому виникають договірні відносини, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору (постанова Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 1917/1188/2012 (№826/1291/17)).

Статтею 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення органів місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Земельна ділянка, що перебуває у користуванні відповідача, відноситься до земель комунальної власності, у зв`язку з чим плата за землю у формі орендної плати, згідно з вимогами ПК України є податком на майно, який зараховується до місцевого бюджету.

За положеннями статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.

Отже, згідно зі статтями 13, 15, 21 Закону України «Про оренду землі» основною метою договору оренди земельної ділянки та одним з визначальних прав орендодавця є своєчасне отримання останнім орендної плати у встановленому розмірі. У разі систематичної несплати орендної плати за користування земельною ділянкою, тобто систематичне порушення договору оренди земельної ділянки може бути підставою для розірвання такого договору.

Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Згідно з ч.1 ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч.1 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що починаючи з 15 січня 2021 року ОСОБА_1 мала сплачувати орендну плату відповідно до умов договору від 10 травня 2019 року, у розмірі, визначеному у цьому договорі, з урахуванням індексів інфляції.

Згідно з абзацом 3 частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності.

Крім того, згідно з абзацом 1 пункту 289.1 ПК України для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (частина друга статті 20 Закону України «Про оцінку земель»).

Аналогічний правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2020 року у справі №639/5391/19.

Олександрійська міська рада надала до матеріалів справи витяги з технічної документації з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, кадастровий номер :07:266:0002.

Пред`являючи вимоги до відповідача, позивач здійснює розрахунок заборгованості зі сплати орендної плати за користування ОСОБА_1 земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , площею 1,4914 га відповідно до договору оренди землі від 10 травня 2019 року за період з 15.01.2021 по 31.08.2022 року.

Зроблений позивачем розрахунок заборгованості підтверджується наявними в матеріалах справи належними доказами та є обґрунтованим.

Відповідачем порушено зобов`язання щодо сплати орендної плати за користування земельною діляенкою, доказів протилежного суду не надано.

Таким чином, оскільки відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними, відповідачка ОСОБА_1 , як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави, за рахунок власника вказаної ділянки, зберегла у себе кошти, які мала заплатити за користування нею, зобов`язана повернути ці кошти власнику земельної ділянки - Олександрійській міській раді, на підставі ч.1 ст. 1212 Цивільного кодексу України.

Зазначене є підставою для задоволення заявлених позовних вимог.

За приписами ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Відповідно до положень ч.ч.1, 3ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку зібраним у справі доказам як в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням вищенаведеного, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, а саме слід стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором оренди земельної ділянки від 10.05.2019 року за період з 15.01.2021 року по 31.08.2022 рік в сумі 230 267,90грн. безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за землю на користь Олександрійської міської ради.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, як це вбачається зі ст.141 ч.1 ЦПК України.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов повністю задовольняється судом, суд приходить до висновку, що сплачений при подачі позову судовий збір, підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст. 1212, 1214 ЦК України, ст.ст.79-1, 80, 93, 120, 122,123,124,152,156,206 Земельного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 76,81,89, 141, 229, 258, 259,263-265,268,273,280-282,284,288,354,355, 435 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Олександрійської міської ради Кіровоградської області до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди земельної ділянки задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 на користь Олександрійської міської ради Кіровоградської області, , адреса місця знаходження: 28000, Кіровоградська область, місто Олександрія, проспект Соборний, 59, заборгованість по орендній платі згідно договору оренди земельної ділянки від 10.05.2019 року за період з 15.01.2021 року по 31.08.2022 року в розмірі 230 267 (двісті тридцять тисяч двісті шістдесят сім) грн. 90 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 на користь Олександрійської міської ради Кіровоградської області, , адреса місця знаходження: 28000, Кіровоградська область, місто Олександрія, проспект Соборний, 59, понесені судові витрати в розмірі 2481,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий : І.М.Демченко