Справа № 177/608/22
Провадження № 2/177/719/22
У Х В А Л А

24.10.2022 м. Кривий Ріг

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Суботіна С. А. розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору акціонерне товариство «УкрСиббанк», товариство з обмеженою відповідальністю «Українська факторингова компанія», про зняття арешту з майна, -

П О С Т А Н О В И В:

Позивачі 27.06.2022 звернулися до суду з указаним позовом та просять:

- скасувати (зняти) арешт, накладений на все майно, а також заборону здійснювати відчуження будь-якого майна ОСОБА_1 , на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 07.05.2015 ВП № 47481249, виключити номер запису про обтяження № 9610642;

- скасувати (зняти) арешт, накладений на все майно, а також заборону здійснювати відчуження будь-якого майна ОСОБА_3 , на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 07.05.2015 ВП № 47480297, виключити номер запису про обтяження № 13218139, 9606984;

- скасувати (зняти) арешт, накладений на все майно, а також заборону здійснювати відчуження будь-якого майна ОСОБА_2 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 07.05.2015 ВП № 47483010, виключити номер запису про обтяження № 9605842.

Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 28.06.2022 у відкритті провадження відмовлено. Зазначена ухвала скасована постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.09.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження в справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Однак, ознайомившись із позовною заявою та долученими до неї матеріалами, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, позивачі, звертаючись до суду, посилаються на ч. 2 ст. 30 ЦПК України, якою передбачена виключна підсудність позовів про зняття арешту з майна за місцем знаходження цього майна або основної його частини.

У виконавчому провадженні є три боржники, окремими постановами накладено арешт щодо майна кожного з боржників, про що зазначено у позовній заяві та слідує з долучених до позовної заяви постанов про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 07.05.2015. Разом з цим, у позові не зазначено, з якого саме майна кожного з боржників необхідно зняти арешт, не вказано його місцезнаходження, що, відповідно, впливає на визначення підсудності.

Посилання позивачів на те, що частина комплексу, яка належить позивачу ОСОБА_1 розташована у Криворізькому районі Дніпропетровської області, є необґрунтованими. Так, як слідує з Витягу з реєстру права власності на нерухоме майно від 09.09.2009, Ѕ частка комплексу, належна ОСОБА_1 , розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Звертаю увагу, що відповідно до постанови ВР України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-ІХ, утворено Криворізький район (з адміністративним центром у місті Кривий Ріг) у складі територій Апостолівської міської, Вакулівської сільської, Глеюватської сільської, Гречаноподівської сільської, Грушіської сільської, Девладівської сільської, Зеленодольської міської, Карпівської сільської, Криворізької міської, Лозуватської сільської, Нивотрудівської сільської, Новолатівської сільської, Новопільської сільської, Софіївської селищної, Широківської селищної територіальних громад.

Однак, згідно зі ст. 125 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності. Суди утворюються, реорганізуються і ліквідуються законом.

Система судоустрою хоча і будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності, однак на практиці вона не завжди може співпадати з існуючим адміністративно-територіальним поділом держави. Зміна ж адміністративно-територіального устрою може бути лише підставою для перегляду існуючої системи судоустрою в порядку визначеному Конституцією та законами України.

Відповідно до 3-1 Розділу ХІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про судоустрій і статус суддів», до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2022 № 807-IX, але не пізніше 01.01.2023 (Закон набрав чинності 10.12.2021).

Отже, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, кожен місцевий загальний суд продовжує здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Криворізький районний суд Дніпропетровської області є судом, юрисдикція якого поширюється виключно на Криворізький район Дніпропетровської області, у межах територій визначених до прийняття постанови Верховною Радою України 17.07.2020.

З огляду на викладене, позивачам необхідно визначитися з позовними вимогами: способом захисту прав або інтересів, передбачений законом, можливістю розгляду питання щодо зняття арешту з майна, яке належить кожному з позивачів окремо, в одному провадженні, надати докази щодо місцезнаходження такого майна (чи основної його частини) на території Криворізького району Дніпропетровської області та, відповідно, підсудності справи Криворізькому районному суду Дніпропетровської області.

Також, суд звертає увагу, що згідно з ч. 5 ст. 188 ЦПК України, не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 44 ЦПК України, необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами.

Окрім того, позивачі звертаються до суду з позовом про зняття арешту з майна до відповідача відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), у той час, як відповідно до п. 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5, відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Отже, позивачам необхідно визначитись з колом відповідачів у справі.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, згідно з положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантується кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків, Проте, право на звернення до суду не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відтак, у кожному випадку позивач при зверненні до суду з позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що, у даному випадку, передбачений ЦПК України.

Як визначено до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦПК України, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою підлягає до сплати судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених ст. 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Отже, позивачам, у разі звернення з указаним позовом до Криворізького районного суду Дніпропетровської області, кожному окремо, необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн за наступними платіжними реквізитами:

ГУК у Дн-кiй обл/м.Кр.Рiг/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004577

Код класифікації доходів бюджету 22030101

про що надати суду квитанції.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, то згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати позивачеві 10-денний строк для усунення виявлених недоліків, перебіг якого обчислювати з дня вручення копії даної ухвали.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору акціонерне товариство «УкрСиббанк», товариство обмеженою відповідальністю «Українська факторингова компанія», про зняття арешту з майна залишити без руху та надати позивачам 10-денний строк для усунення недоліків та приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, який обчислювати з дня отримання копії ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві за адресою, вказаною в позовній заяві для виконання у встановлений судом строк. У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернена позивачеві разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: