Справа № 405/3749/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2022 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Міської ради міста Кропивницького, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 Биков Є.С. про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулись до суду з позовом до відповідача Міської ради міста Кропивницького, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 Биков Є.С. про визнання права власності в порядку спадкування В обґрунтування позову вказали, що вони являються дітьми померлих ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , після смерті яких відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яке було зареєстроване за ОСОБА_6 у період їх шлюбу, тому дане майно є їх спільною сумісною власністю як подружжя. 16.01.2018 року позивачі звернулися до державного нотаріуса із заявами про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_5 , однак їм було відмовлено, оскільки, оскільки за померлим не було зареєстровано частки у спільному майні подружжя. При цьому, мати ОСОБА_6 заповіла все своє майно позивачу ОСОБА_1 . За таких обставин просять: визнати за позивачами право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , по 1/8 частині житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 5/8 частин вказаного будинку.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 22.07.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою від 01.02.2021 року провадження у справі зупинено до отримання судом відомостей про прийняття спадщини спадкоємцями померлого позивача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 21.07.2021 року поновлено провадження у справі та залучено до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 - ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 01.11.2021 року провадження у справі зупинено до отримання судом відомостей про прийняття спадщини спадкоємцями померлого позивача ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою суду від 03.06.2022 року поновлено провадження у справі та залучено до участі у справі правонаступника позивача ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_7 ..

Ухвалою від 23.06.2022 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті.

Позивачі 23.06.2022 року подали до суду заяви про проведення судового засідання без їх участі, просили позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача та третя особа у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 є дітьми ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 13, 19, 20)

При цьому, померлі ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уклали шлюб 27.09.1955 року, що підтверджується відповідним свідоцтвом про одруження (а.с. 15).

22.03.2010 року Кіровоградською міською радою ОСОБА_6 в обмін на договір про надання в безстрокове користування земельною ділянкою від 09.11.1972 року № 2-6956 на підставі рішення Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 28.07.1994 року № 571 видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно, а саме на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , яке 29.03.2010 року було зареєстровано в БТІ (а.с. 21).

03.09.2009 року ОСОБА_6 склала заповіт, яким все належне їй майно заповіла ОСОБА_1 (а.с. 23).

31.05.2011 року ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, що залишилася після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 (а.с. 208). При цьому, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на момент смерті ОСОБА_5 були зареєстровані з ним за однією адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 221-222, 226-227).

16.01.2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулися до державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 із заявами про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_5 , а саме на частку відповідного будинку, однак їм було відмовлено, оскільки за померлим не було зареєстровано частки у спільному майні подружжя (а.с. 22).

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, а відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права є його визнання.

Суд відзначає, що обставини справи свідчать про те, що спірні правовідносини щодо права спільної сумісної власності подружжя виникли до 1 січня 2004 року (до набуття чинності Сімейного кодексу України), а тому на них поширюються норми Кодексу про шлюб та сім`ю України.

Відповідно до ст. 22 КпШС України майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку.

Згідно ст. 24 КпШС України майно, яке належало кожному з подружжя до одруження, а також одержане ним під час шлюбу в дар або в порядку успадкування, є власністю кожного з них. Роздільним майном кожного з подружжя є також речі індивідуального користування (одяг, взуття тощо), хоча б вони і були придбані під час шлюбу за рахунок спільних коштів подружжя, за винятком коштовностей та предметів розкоші. Кожний з подружжя самостійно володіє, користується і розпоряджається належним йому роздільним майном.

Таким чином, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , був об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , так як був нажитий ОСОБА_6 під час шлюбу з ОСОБА_5 , їх частки у спільному майні рівні.

Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1222 ЦК України спадкоємці за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відтак, спадкоємці ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_6 прийняли спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_5 , так як постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 22), а спадкоємець ОСОБА_1 шляхом подання заяви про прийняття спадщини (тобто на кожного 1/8 частині спірного будинку, у частці, що належала померлому ОСОБА_5 ). При цьому, заяви про відмову від спадщини вони не подавали, відомості про інших спадкоємців у матеріалах справи відсутні.

У свою чергу, позивач ОСОБА_2 є спадкоємцем померлого ОСОБА_4 , а позивач ОСОБА_7 померлого ОСОБА_3 (а.с. 137, 162).

Згідно правової позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, закріпленої в п. 3.4 Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, відповідно до ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відтак, позивач ОСОБА_1 та померлі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 є спадкоємцями своїх батьків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 першої черги. При цьому, позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_7 є спадкоємцями свої померлих батьків ОСОБА_4 та ОСОБА_3 відповідно.

Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , був об`єктом спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , а також те, що позивачі прийняли спадщину після смерті своїх батьків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання за позивачами право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , по 1/8 частині житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а також про визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , на 5/8 частин вказаного будинку підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 137, 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ), ОСОБА_7 ( АДРЕСА_4 ) до Міської ради міста Кропивницького (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 41), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 Биков Є.С. (25015, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 1Б) про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на 1/8 частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) право власності на 5/8 частин житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності на 1/8 частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_3 , право власності на 1/8 частину житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати залишити по фактично понесеними позивачами.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний