Справа № 638/6137/17
Провадження № 8/638/5/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Межирицької В.Ю.

за участю

заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами,-

Враховуючи складність у виготовленні повного тексту судового рішення, що потребує значного часу в обґрунтування доводів сторін, оголосити вступну та резолютивну частини рішення, повний текст рішенні виготовити протягом п`яти днів.

ВСТАНОВИВ:

08.09.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. В обґрунтування заяви вказано, що рішенням суду від 25.06.2019 визнано недійсною додаткову угоду від 20.12.2012 до договору по дольову участь у будівництві від 12.01.2006 №12.01/26-1, укладену між ТОВ «Оргтезбуд» та ОСОБА_2 . Визнав недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 . Визнано недійсним договір купівлі- продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 10.04.2014 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . При розгляді справи судом справи не було з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а саме не враховано що рішення Дзержинського районного суду м. Харкова, яким задоволено позов ОСОБА_3 до ТОВ «Оргтезбуд» про визнання за нею права власності на квартиру АДРЕСА_2 , скасоване постановою апеляційного суду від 13.09.2018. Про існування нововиявлених обставин відповідачу ОСОБА_1 стало відомов 07.09.2022, коли його адвокат отримав відповідь на запит копію постанови апеляційного суду Харківської області від 13.09.2019 у справі №638/21061/13. У зв`язку з чим ОСОБА_1 , просить скасувати рішення Дзержинського районного суду м. Харкові від 25.06.2019 у справі №638/6137/17, ухвали нове рішення, яким у задоволені позовних вимог ОСОБА_3 відмовити повністю.

Заявник ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав заяву та просив скасувати рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 у судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістили.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 25.06.2019 рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова Позовні вимоги ОСОБА_3 - задовольнити. Визнано недійсною додаткову угоду № 1 від 20.12.2012 року до договору про дольову участь у будівництві № 12.01/26-1 від 12.01.2006 року, укладену між ТОВ «Оргтехбуд» та ОСОБА_2 . Визнано недійсним Свідоцтво про право власності на нерухоме майно -квартиру АДРЕСА_1 , видане Реєстраційною службою Харківського районного управління юстиції Харківської області 02.08.2013 року за індексним номером 7505479 на ім`я ОСОБА_2 . Визнано недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 , укладений 10 квітня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Самощенко О.І., зареєстрований в реєстрі за № 1063.

Постановою Харківського апеляційного суду від 13.11.2019 рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.06.2019 залишено без змін.

15.04.2020 постановою Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.06.2019 та постанову Харківського апеляційного суду від 13.11.2019 залишено без змін.

Згідно з частиною першою статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

При вирішенні питання про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами суд має виходити з визначених частиною другою статті 423 ЦПК України підстав, перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, та дотримання заявником умов, що містяться в статтях 424, 426 ЦПК України.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення.

Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Як вбачається із рішення ЄСПЛ у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia, заява № 69529/01) та рішення у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v. Moldova № 2, заява № 19960/04), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Звертаючись до суду з заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 вказує, що судом, при ухваленні рішення, не було враховано, що рішення Дзержинського районного суду м. Харкова №638/21061/13 від 13.09.2018 , яким визнано право власності за ОСОБА_3 на квартиру , скасоване постановою апеляційного суду від 13.09.2018.

Разом з тим, як вбачається з мотивувальної частини рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.06.2019 у справі №638/6137/17 в судовому засіданні судом було досліджено матеріали цивільної справи №638/21061/13-ц за позовом ОСОБА_3 до ТОВ «Оргтезбуд» про визнання права власності.

При цьому, з зазначеного рішення також вбачається, що ОСОБА_1 був присутній при розгляді справи, висловлював свою думку щодо предмету позову, тобто не був позбавлений можливості висловити свою думку щодо рішення суду №638/21061/13-ц.

У постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 19/028-10/13 від 30 червня 2020 року (пункти 7.4-7.5)) зазначено, що процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення.

Відповідно до висновку, викладеному у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 726/938/18, відповідно до якого Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Обставини, викладені ОСОБА_1 у заяві не є нововиявленими, а ґрунтуються на переоцінці доказів, яким вже судами, як першої, апеляційної так і касаційної інстанцій, надано відповідну оцінку. Крім того, зазначені ОСОБА_1 обставини були або могли бути відомі їй на час розгляду справи.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №127/10129/17 від 22.01.2019 (пункт 27,28).

У пункті 33 рішення у справі «Христов проти України» (заява № 24465/04) Європейський Суд з прав людини зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява N 28342/95, пункт 61, ECHR 1999-VII, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 42).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata (пункт 34), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява N 52854/39, пункт 52, ECHR 2003-IX, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 43).

У рішенні у справі «Вієру проти Республіки Молдова» (Vieru v Republic of Moldova) Суд постановив, що рішення про перегляд остаточних рішень повинні відповідати відповідним законодавчим критеріям; і зловживання такою процедурою цілком може суперечити Конвенції. Завдання Суду полягає у визначенні того, чи застосовувалася ця процедура у спосіб, сумісний зі статтею 6 Конвенції, і таким чином забезпечувалося дотримання принципу правової визначеності. При цьому Суд повинен мати на увазі, що в першу чергу відповідальність національних судів полягає у тлумаченні положень національного законодавства (пункт 14, заява № 25763/10).

Отже, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_1 не доведено наявність підстав для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, підстави вказані в заяві не є нововиявленими обставинами, тому у задоволенні заяви позивача слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 423-429 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення №638/6137/17 за нововиявленими обставинами - відмовити.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 25.06.2019 у справі №638/6137/17 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити в силі.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) ухвалу може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення його відповідної ухвали.

Повний текст рішення виготовлено 07.11.2022.

Суддя І.В. Семіряд