Ухвала

20 липня 2022 року

м. Київ

справа № 761/16894/20

провадження № 61-6742ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Усика Г. І., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою

Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» на постанову Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати незаконним і скасувати наказ про звільнення від 04 травня 2020 року № 207-к, поновити на посаді керуючої Центральним відділенням Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» у м. Києва (далі - АТ «Укрексімбанк»), стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 71 139,18 грн та 20 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.

У березні 2021 року позивач звернулася до суду із заявою про уточнення позовних вимог в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який просила стягнути в розмірі 731 717,28 грн.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року скасовано рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2021 року, ухвалено нове судове рішення, яким позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано наказ АТ «Укрексімбанк» від 04 травня 2020 року № 207-к про звільнення ОСОБА_1 з роботи.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді керуючого Центральним відділенням АТ «Укрексімбанк» у м. Києві.

Стягнуто з АТ «Укрексімбанк» середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 71 139,18 грн.

В іншій частині позову відмовлено. Здійснено розподіл судових витрат.

19 липня 2022 року АТ «Укрексімбанк» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року, у якій заявник просив скасувати оскаржуване судове рішення, залишити без змін рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 серпня 2021 року.

Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.

Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частина третя статті 3 ЦПК України).

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання у 2020 році фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру встановлюються у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510 грн).

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру, з якою звернулася у 2020 році фізична особа у цій справі, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн).

За правилом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

До касаційної скарги додано докази на підтвердження сплати судового збору у розмірі 6 486,40 грн,проте зазначений розмір не відповідає позовним вимогам, з якими ОСОБА_1 звернулася до суду, з огляду на таке.

Верховним Судом враховано зміст рішення місцевого суду, відповідно до якого ОСОБА_1 просила визнати недійсним та скасувати наказ про звільнення; поновлення на роботі; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, з урахуванням уточнених позовних вимог, у розмірі 731 717,28 грн; відшкодування моральної шкоди в розмірі 20 000,00 грн.

Отже, у справі заявлено одну вимогу немайнового характеру (скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі) та дві вимоги майнового характеру - стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до змісту касаційної скарги АТ «Укрексімбанк» просить скасувати судове рішення апеляційного суду, залишити без змін рішення суду першої інстанції, яким у задоволенні позову відмовлено повністю.

Отже, у наведеній ситуації, справляючи судовий збір за подання касаційної скарги заявнику необхідно враховувати ціну позову, яка визначається із ціни всіх вимог майнового характеру, тобто 751 717,28 грн, та кількості вимог немайнового характеру.

Відповідно за подання касаційної скарги підлягав сплаті судовий збір у розмірі 16 715,94 грн (1 відсоток ціни позову - 7 517,17 х 200 % + 840,80 х 200 %).

Враховуючи наведене заявнику необхідно здійснити доплату судового збору у розмірі 10 229,54 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору потрібно суду надати документ, що підтверджує його сплату (доплату) або документ, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» на постанову Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. І. Усик