КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2022 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Андрієнко А.М., Вербова І.М.,

секретар Ольшевська Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Таран Оксаною Миколаївною, яка діє на підставі договору, на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2017 року ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту та не обліковану електричну енергію та просило: стягнути з відповідача на користь позивача 797 841,53 грн. заборгованості за не обліковану електричну енергію та стягнути суму судового збору у розмірі 11 967,62 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 16.09.2013 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 . 13.11.2015 за адресою відповідача АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН): явні ознаки втручання в параметри рахункового засобу обліку з метою зміни його показів, вплив на лічильник радіочастотним випроміненням радіоелектронного засобу, внаслідок чого спожита електроенергія недораховується.

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН від 13.11.2015 № 42741, та підписаний трьома представниками електропостачальника, оскільки споживач від підпису відмовився, про що зазначено в самому акті.

24.12.2015 комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними було прийнято рішення провести нарахування по Акту № 42741 від 13.11.2015 за не обліковану електричну енергію на суму 496 450,47 грн.

Разом із тим, споживач не допускаючи працівників до щитка освітлення, який розташований в межах його власної земельної ділянки, продовжував споживати електричну енергію з порушенням ПКЕЕН аж до 13.09.2016, коли лічильник обліку використання електричної енергії був замінений на новий. Тому, 16.03.2017 відбулось засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести до нарахування по Акту № 42741 від 13.11.2015 за не обліковану електричну енергію на суму 301 391,06 грн., за період з 14.11.2015 по 13.09.2016, а разом з врахуванням попереднього періоду на загальну суму 797 841,53 грн.

09.06.2017 ОСОБА_1 було направлено лист про необхідність погашення нарахованої суми спожитої електричної енергії протягом 30 днів з дня отримання листа.

Оскільки, станом на 01.12.2017 заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 048766 відповідачем сплачена не була, позивач просив вирішити вказаний спір у судовому порядку та задовольнити поданий позов (т. 1 а.с. 1-2).

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.06.2020 позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 797 841,53 грн та судовий збір у розмірі 11 967,62 грн (т. 1 а.с. 224-233).

Постановою Київського апеляційного суду від 21.10.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.06.2020 залишено без змін (т. 2 а.с. 99-114).

Постановою Верховного Суду від 14.07.2021 касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Таран О.М., задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 21.10.2020 скасовано та справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції (т. 2 а.с. 227-234).

29.09.2021 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» подано письмові пояснення, в яких зазначено, що головним письмовим, належним, достовірним та достатнім доказом у даній справі є Акт про порушення правил користування електроенергією для населення № 42741 від 13.11.2015. В порушення відповідачем вимог Правил та умов договору, внаслідок перешкоджання законним діям представників енергопостачальника, позивач був позбавлений можливості провести експертизу лічильника, порушення не було усунуто, а лічильник який мав ознаки втручання в параметри розрахункового механізму залишився не замінений та продовжував здійснювати необліковане споживання електричної енергії, що підтверджує та обставина, що після усунення порушення та заміни лічильника - споживання електричної енергії збільшилося майже втричі, і зазначені обставини не були спростовані відповідачем (т. 3 а.с. 9-12, 14-18).

05.10.2021 відповідачем подано заперечення на пояснення позивача, де зазначено, що матеріали справи не містять доказів того, що споживач був присутній при проведені представниками позивача дій, визначених у додатках, та при складанні акту. Також, експертизою не було встановлено втручання в параметри розрахункового засобу обліку, тому вбачається відсутність доказів, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин втручання в прилад обліку, а отже, факт втручання в прилад обліку позивачем не підтверджено (т. 3 а.с. 23-26).

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - Таран О.С. підтримала подану апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просила її задовольнити.

Представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Власенко О.В. заперечував проти поданої апеляційної скарги та просив її відхилити.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Передаючи справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції не надав належної оцінки тому, що як акт проведення експертизи лічильників електроенергії від 29.09.2016, так і акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії не містять чіткого висновку про те, що споживач електричної енергії пошкодив прилад обліку, що призвело до зміни показів приладу обліку. Так, даним висновком не встановлено факту здійснення споживачем впливу на механізм лічильника (зміну показів приладу обліку) та сам акт про порушення № 1489 не підтверджує факту втручання відповідача в параметри розрахункового засобу обліку та зміну його показників.

Суд апеляційної інстанції належним чином не перевірив правильність застосування порядку обчислення обсягів та вартості необлікованої енергії; правильність застосування визначених Методикою № 562 формул, правильність всіх вихідних даних, що використовувалися енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, а також періоду часу, за який здійснювався такий розрахунок; суд обмежився лише формальним посиланням на те, що проведення нарахування обсягу та вартості необлікованої енергії проведено відповідно до пункту 3.3 Методики та ПКЕЕН у розмірі 797 841, 53 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.09.2013 між ПАТ «Київенерго» та ОСОБА_1 укладений договір про користування електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 58, 59).

13.11.2015 за адресою: АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення ПКЕЕН. З приводу виявленого порушення працівниками позивача цього ж дня було складено акт про порушення ПКЕЕН № 42741 разом з додатками (т. 1 а.с. 9-12).

11.12.2015 представником ПАТ інженером Бровченком Є.В. складено акт № 3101318 контрольного огляду засобів обліку, відповідно до якого представник споживача відмовився надати доступ до приладів обліку для виконання технічної повірки (т. 1 а.с. 17).

Листом від 18.11.2015 № 030/34-5262 повідомлено ОСОБА_1 , що 24.12.2015 о 10 год. 15 хв. буде проводитися засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якій буде розглянуто акт від 13.11.2015 № 42741 та направлено останньому копію акта (т. 1 а.с 18).

24.12.2015 відбулося засідання комісії ПАТ «Київенерго» з розгляду акта від 13.11.2015 № 42741 за наслідками якого прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 4386 про нарахування суми недонарахованої електроенергії згідно з Методикою № 562 (п. 3.3, за формулою 3.1) у розмірі 496 450,47 грн (т. 1 а.с. 19-21).

Листом від 24.12.2015 № 030/34-5632 запропоновано ОСОБА_1 протягом 30 днів сплатити рахунок (квитанцію) та направлено копію протоколу, копію квитанції, копію розрахунку (т. 1 а.с. 22).

13.09.2016 представником ПАТ «Київенерго» інженером Степанівим М.В. складено акт про вилучення у відповідача у справі ОСОБА_1 електролічильника та направлення його на експертизу (т. 1 а.с.24).

Згідно з актом № 1489 проведення експертизи лічильника електроенергії від 29.09.2016 складено висновок, за яким за результатами експертизи лічильника № 0174496, типу ПІК-2303-АРК1Т, лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації. Встановлено увімкнення та вимкнення лічильника (багаторазово), збій годинникового механізму, механічні пошкодження цоколю лічильника в місці кріплення верхнього гвинта. Метрологічні параметри відповідають класу точності (т. 1 а.с. 25-27).

Листом від 05.10.2016 № 030/34-3238 повідомлено ОСОБА_1 , що 20.10.2016 о 13 год. 30 хв. буде повторно проводитися засідання комісії з розгляду актів порушення, на якому буде розглянуто акт від 13.11.2015 № 42741 (т. 1 а.с. 28).

22.02.2017 було проведено засідання комісії Інформаційно-консультаційного центру ПАТ «Київенерго» з розгляду та розв`язання суперечностей та спірних ситуацій за участю представника споживача (т. 1 а.с. 31-33).

Листом від 27.01.2017 № 030/34-185 повідомлено ОСОБА_1 , що 16.03.2017 о 09 год. буде повторно проводитися засідання комісії з розгляду актів порушення, на якому буде розглянуто акт від 13.11.2015 № 42741 (т. 1 а.с. 34).

16.03.2017 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією прийнято рішення провести донарахування за актом від 13.11.2015 № 42741 за необліковану електричну енергію, за період з 14.11.2015 по 13.09.2016, в розмірі 301 391,06 грн, а з врахуванням рішення комісії від 24.12.2015 - на загальну суму 797 841,53 грн (т. 1 а.с. 35, 36).

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час спірних правовідносин), Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006 (далі - Методика № 562).

Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно з частиною 1, абзацом 8 частини 2 статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.

Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно з п. 3 Методики № 562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.

Пунктом 3.1 Методики № 562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідно до п. 4.1 Методики № 562 факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Звертаючись до суду з позовом, ПАТ «Київенерго» посилалося на те, що споживач від підпису відмовився, як зазначено в акті.

Разом з тим матеріали справи не містять доказів того, що споживач був присутній при проведенні представниками позивача дій, визначених у додатках, та при складанні акта, отже, споживач не міг відмовитися від підпису на акті.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, згідно з пунктом 3.3 Методики № 562, здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики № 562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562).

Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики № 562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Відповідно до п. 1.2 Методики № 562 вона застосовується за наявності, зокрема, пошкодження приладів обліку, та за умови, що такі пошкодження приладів обліку призвели до зміни показів приладів обліку.

Таким чином, до моменту встановлення факту того, що пошкодження приладів обліку призвели до зміни показів приладів обліку енергопостачальник не має підстав для здійснення нарахувань відповідно до Методики № 562.

Згідно п. 53 ПКЕЕН (в редакції від 17.02.2012) вбачається, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Даний акт розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енеогопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач повинен бути повідомлений не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату, і має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. При цьому, Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Протоколом від 24.12.2015 № 4386 прийнято рішення: провести нарахування згідно з пунктом 3.3 та за формулою № 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, за період з 19.11.2013 по 13.11.2015 у розмірі 496 450,47 грн (т. 1 а.с. 20, 21).

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів того, що до складання протоколу від 24.12.2015 № 4386 було проведено експертизу лічильника електроенергії та не надано документів на підтвердження втручання у роботу обліку лічильника, що є обов`язковим згідно п. 15 ПКЕЕН, п. 3.1 Методики № 562 та п. 3 Порядку № 122 «Порядок визначення розміру і відшкодування збитків завданих енергопостачальнику внаслідок викраденої електричної енергії»

Позивачем до матеріалів справи, також, не надано доказів на підтвердження повідомлення ОСОБА_1 про розгляд акту від 13.11.2015 № 42741, призначений на 24.12.2015, у передбачений ПКЕЕН термін, та як наслідок у комісії не було підстав для розгляду зазначеного акту.

Експертиза лічильника електроенергії проведена лише 29.09.2016, відповідно до якої складено акт від 29.09.2016 № 1489, згідно з яким за результатами експертизи лічильника № 0174496, тип ПІК-2303-АРК1Т, лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації. Встановлено увімкнення та вимкнення лічильника (багаторазово), збій годинникового механізму, механічні пошкодження цоколю лічильника в місці кріплення верхнього гвинта. Метрологічні параметри відповідають класу точності (т. 1 а.с. 25-27).

16.03.2017 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести донарахування за актом від 13.11.2015 № 42741 за необліковану електричну енергію, за період з 14.11.2015 по 13.09.2016, у розмірі 301 391,06 грн, а з врахування рішення комісії від 24.12.2015 - на загальну суму 797 841,53 грн (т. 1 а.с. 35, 36).

Згідно Протоколу від 24.12.2015 № 4386 вбачається, що нарахування здійснено згідно Методики № 562 (п. 3.3. за формулою 3.1), при цьому, відповідач звертався до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за наслідками чого, було отримано листи від 20.03.2017 № 1990/20.3/9-17, від 16.07.2019 № -486/20.3/7, з яких вбачається, що у позивача відсутні документи, які б і підтверджували факт втручання у роботу приладу обліку, зокрема, результати експертного дослідження, проведеного спеціалізованою організацією (підприємством), які б підтверджували факт заниження показів приладу обліку типу НІК 2303 АРК1Т № 0174496 шляхом впливу на вказаний прилад обліку електричної енергії засобом радіочастотного випромінювання, виявленим у споживача.

Таким чином, ПАТ «Київенерго» не мало підстав для застосування положень Методики № 562 для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акта від 13.11.2015 № 42741 до моменту підтвердження факту втручання у роботу приладу обліку типу НІК 2303 АРК1Т № 90174496 приладом радіочастотного випромінювання, виявленим у споживача, за результатами експертного дослідження, проведеного спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на його проведення згідно з чинним законодавством України.

Таке підтвердження було отримано позивачем лише 29.09.2016 про що зазначено у акті № 1489, на підставі проведеної експертизи, яка була назначена актом від 13.09.2016, а саме: лічильник № 0174496, тип ПІК-2303-АРК1Т визнано непридатним до подальшої експлуатації. встановлено увімкнення та вимкнення лічильника (багаторазово), збій годинникового механізму, механічні пошкодження цоколю лічильника в місці кріплення верхнього гвинта. Метрологічні параметри відповідають класу точності (т. 1 а.с. 25-27).

Після проведення експертизи, повторний розгляд акту від 13.11.2015 було призначено на 16.03.2017, разом з тим, ПКЕЕН не передбачають право позивача повторно розглядати акт та проводити донарахування.

Крім того, згідно п. 53 ПКЕЕН (в редакції від 20.09.2016) Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

З огляду на зазначене, такий документ, як Акт усунення порушень та донарахування не передбачені Методикою № 562, а дії позивача щодо проведення розрахунку на підставі неналежних документів є незаконними та безпідставними та не створюють для відповідача жодних обов`язків, а нарахована сума є незаконною та такою, що не підлягає стягненню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи.

Таким чином, апеляційну скаргу слід задовольнити, рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 268, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах адвокатом Таран Оксаною Миколаївною, яка діє на підставі договору задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року скасувати.

У задоволені позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст складено 20 липня 2022 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді А.М. Андрієнко

І.М. Вербова