Справа № 588/567/22
провадження № 2/588/257/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 серпня 2022 року Тростянецький районний суд Сумської області у складі головуючої судді Щербаченко М.В., вирішуючи питання відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до юрисконсульта відділу правового забезпечення Головного управління Національної поліції в Сумській області БАБЧЕНКО Ірини Олександрівни, поліцейських СРПП Відділення поліції № 1 (м.Тростянець) Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області ТИМОШЕНКА Володимира Олександровича, ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої діями та рішенням посадових осіб Національної поліції,
Позивач ОСОБА_3 у липні 2022 року звернувся до суду з указаним позовом, в якому посилаючись на завдання йому матеріальної, моральної та фізичної шкоди внаслідок складання постанови поліцейського СРПП Відділення поліції № 1 (м.Тростянець) Тимошенка В.О. БАВ №559503 від 29.11.2021 року, яка скасована рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 21.06.2022 року, просив суд стягнути: 1) з юрисконсульта відділу правового забезпечення Головного управління Національної поліції в Сумській області Бабченко І.О. 680 грн. за незаконне звернення до органу державної виконавчої служби щодо примусового стягнення з ОСОБА_3 штрафу в указаному розмірі, 34 грн. за витрачену поліграфічну фарбу та папір та 454 грн. судового збору; 2) з поліцейських ОСОБА_4 та Євсюкова О.М. 454 грн. та 340 грн. за низький професійний рівень, за моральну шкоду вибачення, за фізичну шкоду вартість ліків.
Проаналізувавши зміст позовоної заяви, суд дійшов таких висновків.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».
Позовна заява ОСОБА_3 містить образливі висловлювання щодо відповідачів, позивач вдається до надання особистих характеристик посадових осіб Національної поліції, висловлюється в образливій формі щодо їх професійної компетентності у спосіб, який не відповідає стилю спілкування у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами тощо), що по своїй суті виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики і є неприпустимим при оформленні позовної заяви.
Використання позивачем образливих висловлювань та надання особистих характеристик працівникам Національної поліції є виявом очевидної неповаги до честі та гідності відповідачів, а тому подання позовної заяви такого змісту є зловживанням ОСОБА_3 його процесуальним правом та невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.
Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).
З урахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву ОСОБА_3 на підставі частини 3 статті 44 ЦПК України.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із відповідною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
На підставі викладеного та керуючись приписами статей 2, 43 44 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до юрисконсульта відділу правового забезпечення Головного управління Національної поліції в Сумській області БАБЧЕНКО Ірини Олександрівни, поліцейських СРПП Відділення поліції № 1 (м.Тростянець) Охтирського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області ТИМОШЕНКА Володимира Олександровича, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої, діями та рішенням посадових осіб Національної поліції повернути позивачу.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом пятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена і підписана суддею 01.08.2022 року.

Суддя М. В. Щербаченко