Справа № 212/3080/22
У Х В А Л А

11 серпня 2022 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу 212/3080/22, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з заявою про скасування судового наказу 212/3080/22 про стягнення заборгованості з нього на користь ТОВ «УК ЦЕНТРОБУД» заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирним будинком.Разом з вказаною заявою подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору, оскільки у зв`язку з війною втратив заробіток та не може сплатити судовий збір.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу повинно бути сплачено судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124,05 грн.

Розглянувши вказану заяву про скасування судового наказу та клопотання про звільнення від сплати судового збору, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»).

З огляду на наведені норми закону, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, що узгоджується із позицією Верховного Суду від 02.08.2019 у справі №761/12145/17.

У ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У зв`язку із цим обставина, зазначена позивачем у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, відсутності грошових доходів, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати. На підтвердження свого матеріального становища не надав доказів, які підтверджують неможливість сплати судового збору.

З огляду на викладене, за відсутності достатніх доказів майнового стану заявника, заявлене ним клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії від 12 липня 2007 року»).

При цьому легітимна мета обмеження прав дотримана, права заявника не порушені, оскільки він не довів наявність обставин для звільнення його від сплати судового збору.

Згідно п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Щодо наявності підстав для залишення заяви про скасування судового наказу без руху, у зв`язку із несплатою судового збору, положення статті 170 ЦПК України є в даному випадку спеціальними, якими передбачено правові наслідки у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу у вигляді повернення заяви без розгляду, відтак положення статті 185 ЦПК України не можуть застосовуватись за аналогію до цих відносин.

Крім того, заява про скасування судового наказу має містити, зокрема:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України;

- зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Будь-якого найменування стягувача заява не містить. Не зазначено в заяві і про необґрунтованість вимог стягувача.

У відповідності до ч. 6 ст. 170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заявнику відмовлено в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, а отже маються порушення вимог ст. 170 ЦПК України, то за таких обставин, суд вважає за необхідне повернути її заявникові ОСОБА_1 та залишити без розгляду.

На підставі наведеного та керуючись вимогами ст. ст. 136, 260, 170 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про скасування судового наказу відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу 212/3080/22 - повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до ДНІПРОВСЬКОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ впродовж п`ятнадцяти днів з моменту її підписання.

Суддя І. Б. Чайкін