Провадження №2/522/122/22
УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без руху

20 липня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого - судді Суворової О.В.,

за участі секретаря судового засідання Довгань Ж.А.,

розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про визнання шлюбу недійсним, усунення від спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Приморського районного суду м. Одеси слухається цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про визнання шлюбу недійсним, усунення від спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом, та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Справа перебувала у провадженні судді Кузнецової В.В., ухвалою якої від 07.12.2020 року провадження у справі відкрите.

На підставі рішення зборів суддів Приморського районного суду м. Одеси №2 від 04.11.2021 року , з метою дотримання розумних строків розгляду справи та на підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси №694/21 від 25.11.2021 року по справі було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

За результатами повторного автоматизованого розподілу від 25.11.2021 року справа передана на розгляд судді Приморського районного суду міста Одеси Суворової О.В.

Справа надійшла до провадження судді Суворової О.В. 26.11.2021 року.

Ухвалою суду від 29.12.2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в загальному позовному порядку на «26» січня 2022 року.

20.09.2021 року ОСОБА_2 подала до суду зустрічний позов.

Ухвалою судді Кузнецової В.В. від 20.09.2021 року у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про розподіл спадкового майна відмовлено та повернуто позивачці .

Постановою Одеського апеляційного суду від 17.03.2022 року ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 20.09.2021 року про повернення зустрічної позовної заяви -скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду питання щодо прийняття зустрічного позову до спільного розгляду.

07.04.2022 року матеріали цивільної справи повернулись до Приморського районного суду м.Одеси.

На адресу суду надійшов зустрічний позов від ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг» про розподіл спадкового майна. Згідно матеріалів зустрічного позову ОСОБА_2 ціну позову вказано 1 737 160,00 грн.

В судовому засідання 20.07.2022 року були присутні представники відповідачів за первісним позовом адв. ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представник позивача ОСОБА_1 адв. ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилась, на електронну адресу суду надіслала заяву про розгляд судового засідання 20.07.2022 року за її відсутності, зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 просила не приймати до спільного розгляду, через не сплату судового збору.

Представник відповідача ОСОБА_2 адв. ОСОБА_6 підтримав зустрічний позов та просив суд його прийняти до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_3 адв. ОСОБА_5 просив суд залишити зустрічний позов ОСОБА_2 без руху через несплату судового збору.

Суддя вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ч. 4 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із Законом України «Про судовий збір», позовної заяви майнового характеру, яка подана, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12 405 грн.)

Положеннями ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» установлено, що з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривні / оскільки ОСОБА_2 було подано зустрічний позов ще у 2021 році /.

Відтак, виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивачці ОСОБА_2 за зустрічним позовом необхідно сплатити судовий збір, а саме 1 відсоток від ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто - 11350 грн., та надати до суду документ, який би підтверджував сплату судового збору з урахування вимог ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір».

Позивачем ОСОБА_2 за зустрічним позовом вказана ціна позову - 1 737 160,00 грн.

Таким чином, суд вважає, що сплаті підлягає сума судового збору в сумі 11350 грн.

Матеріали зустрічного позову ОСОБА_2 , що були подані 20.09.2021 року, містять вимогу про звільнення від сплати судового збору. ОСОБА_2 вказала, що вона є підприємцем(ФОП), розмір її доходу за останній календарний рік становить 57 784 грн, про що надала витяг зі Звіту про суму нарахованих доходів, а сума судового збору, яку вона повинна сплатити за подачу судового збору перевищує суму її річного доходу, тому вважає, що її необхідно звільнити від судового збору.

Згідно звіту від 19.01.2021 року про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску (а.с.186 т.1) ФОП ОСОБА_2 за 2020 рік має дохід 57 784,00 грн.

Відповідно до ч 1 та ч.3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов `язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд дослідивши, матеріали заяви ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору та додані до неї додатки приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви , виходячи з наступного.

Виходячи з аналізу вищезазначених норм, суд приходить до висновку про виключність обставин для відстрочення позивачам сплати судового збору.

Велика палата Верховного суду при розгляді справи №0940/2276/18 від 14.01.2021 року зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Зі звіту від 19.01.2021 року про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску (а.с.186 т.1), вбачається, що ФОП ОСОБА_2 за 2020 рік отримала дохід 57 784,00 грн.

Наведені у заяві доводи не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення ОСОБА_2 від сплати судового збору, оскільки зустрічний позов не містить підтвердження того, що нарахований єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а саме сума чистого доходу в сумі 57 784 грн., яку отримує ОСОБА_2 , є єдиним джерелом її доходу, тому ОСОБА_2 потрібно надати додаткові докази на підтвердження наведених обставин. Такими доказами, наприклад, можуть бути довідки про доходи (у тому числі, фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Наведені ОСОБА_2 доводи не дають достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63, 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Доказів щодо наявності у ОСОБА_2 рухомого чи нерухомого майна також суду не представлено.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні вимог про звільнення від сплати судового збору, підстав для відстрочки оплати судового збору також не встановлено.

Таким чином, зустрічна позовна заява ОСОБА_2 не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Для усунення недоліків зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 слід здійснити сплату судового збору у сумі 11350 грн., надавши суду відповідні докази.

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо оформлення та несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Заяву про усунення недоліків разом з долученими документами необхідно надати до Приморського районного суду м. Одеси через канцелярію суду.

Керуючись ст.ст.3, 10-13, 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа: ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про розподіл спадкового майна - залишити без руху, надавши позивачці по зустрічному позову строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви строком у десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 175, 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява буде вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений 20.07.2022 року.

Суддя Суворова О.В.