Провадження № 22-ц/801/1821/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Романюк Л. Ф.
Доповідач:Оніщук В. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 рокуСправа № 127/10502/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача: Оніщука В.В.,

суддів: Голоти Л.О., Копаничук С.Г.,

з участю секретаря судового засідання: Литвина С.С.,

учасники справи:

особа, яка звернулася з апеляційною скаргою: ОСОБА_1 ,

заявник: ОСОБА_2 ,

заінтересована особа: Одеська міська рада,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 2 цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 22 червня 2022 року, ухвалене в складі судді Романюк Л.Ф., в залі суду,

встановив:

У травні 2022 року ОСОБА_2 звернувся в суд із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Вказана заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одеса померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що відділом ДРАЦС у м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис про смерть №16453 від 24.11.2021.

Померла ОСОБА_3 є двоюрідною тіткою заявника ОСОБА_2 , який є родичем покійної п`ятого ступеня споріднення, тобто спадкоємцем за законом п`ятої черги.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належний їй банківський вклад в м. Одесі, відповідно до інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 68835995 від 21.04.2022.

Зі спадкоємців, які мають право на спадщину є лише заявник ОСОБА_2 , інших спадкоємців в померлої ОСОБА_3 немає, оскільки дітей вона не мала, чоловік помер, утриманців не було. До нотаріуса із заявою про відкриття спадщини ніхто окрім заявника не звертався.

Заявником вказано, що він не може самостійно довести, що ОСОБА_3 є його двоюрідною тіткою, зважаючи на некоректні записи документальної фіксації у відповідних документах в прізвищах, іменах, по-батькові під впливом їх російської вимови або під графічним впливом, тому ОСОБА_2 звернувся в суд із даною заявою, у якій просив встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є родичем п`ятого ступеня споріднення (двоюрідним племінником) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис про смерть №16453 від 24.11.2021.

Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 22 червня 2022 року заяву задоволено.

Встановлено факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є родичем п`ятого ступеня споріднення (двоюрідним племінником) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис про смерть №16453 від 24.11.2021.

Задовольняючи заяву ОСОБА_2 , суд першої інстанції виходив із того, що факт родинних відносин між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є родичем п`ятого ступеня споріднення (двоюрідним племінником) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є доведеним та підлягає встановленню, оскільки має юридичне значення.

Також у рішенні суду першої інстанції зазначено, що від вказаного факту залежить виникнення немайнових прав заявника.

Не погодившись із вказаним рішенням суду та зазначаючи, що дане рішення стосується його прав і обов`язків, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить оскаржуване рішення скасувати, як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права.

В обгрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 зазначено, що ОСОБА_3 за життя склала на його користь заповіт, яким заповіла йому дачний будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 . Заявником було подано відповідну заяву про прийняття спадщини до нотаріуса, що стало підставою для відкриття спадкової справи. Відтак, окрім ОСОБА_2 у ОСОБА_3 є ще один спадкоємець. Також скаржником вказано, що у липні 2022 року ним було подано і заяву про прийняття спадщини за законом після смерті останньої.

Відзив на апеляційну скаргу від інших учасників справи впродовж встановленого апеляційним судом строку не надходив.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, однак 05.10.2022 його представником - адвокатом Осьмініним С.Д. надіслано на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутність та у відсутність скаржника, у якій також зазначено, що апеляційну скаргу останні підтримують у повному обсязі та просять її задовольнити.

ОСОБА_2 у судовому засіданні щодо задоволення апеляційної скарги заперечував та просив розгляд справи проводити у відсутність його представника, не приймаючи до уваги подану останнім заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату.

Представник Одеської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомив, а тому згідно вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, що з`явилися, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим; законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права; обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції вищевказаним вимогам закону не відповідає, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

За змістом пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо.

Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки.

Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.

Як роз`яснено в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 N 7 справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо .

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Як на обґрунтування вимог у цій справі ОСОБА_2 посилається, зокрема, на захист свого спадкового права.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Одеса померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Також, судом встановлено, що 07.06.2021 ОСОБА_3 було складено заповіт, згідно якого остання на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належні їй 27/1000 часток дачної будівлі, яка знаходиться в АДРЕСА_1 та земельну ділянку, кадастровий номер: :34:012:0140, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 73).

21.07.2022 ОСОБА_1 було подано приватному нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (а.с. 76).

З відповіді Приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Борисової Н.В. №99/01-16 від 29.07.2022 вбачається, що ОСОБА_1 було подано нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 за законом (а.с. 63).

Відтак, останній є спадкоємцем відповідного майна ОСОБА_3 за заповітом, а також ним подано заяву про спадкування за законом.

Таким чином, у даному випадку, доведення факту родинних відносин ОСОБА_2 та ОСОБА_3 може вплинути на спадкові права та обов`язки ОСОБА_1 , який не був залучений до участі у справі.

Відтак, апеляційним судом встановлено наявність спору щодо права на спадщину після смерті ОСОБА_3 , що виключає розгляд заяви ОСОБА_2 в порядку окремого провадження.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції не перевірив факт відсутності спору про право та відсутність інших осіб, на права яких може вплинути рішення.

За змістом частини четвертої статті 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Таким чином, місцевий суд не перевірив відсутність спору про право та відсутність інших осіб, на права яких може вплинути рішення, і відповідно не з`ясував чи є обраний заявником спосіб належним способом судового захисту, у результаті чого дійшов помилкового висновку про задоволення заяви, розглянувши справу в порядку окремого провадження, що свідчить про необхідність скасування оскаржуваного судового рішення з підстав, зазначених вище у цій постанові.

Враховуючи наведене, у суду не було підстав для розгляду заяви ОСОБА_2 по суті у порядку окремого провадження, а тому відповідно до положень ч. 4 ст. 315 ЦПК України така заява підлягала залишенню без розгляду із роз`ясненням заінтересованій особі, що вона має право подати позов на загальних підставах.

За таких обставин, відповідно п. 4 ч. 1 ст. 374 ЦПК України рішення суду підлягає скасуванню в апеляційному порядку із залишенням заяви без розгляду з підстав передбачених ч. 4 ст. 315 ЦПК України, тобто за наявності чітко встановлених у законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом.

Одночасно заявникові слід роз`яснити його право подати позов на загальних підставах з певними вимогами, до відповідних осіб, які повинні брати участь у розгляді справи.

Судові витрати у справі слід залишити за сторонами, оскільки, відповідно до частини 7 статті 294 ЦПК України встановлено таку особливість розгляду справ окремого провадження, що при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 374, 377, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 22 червня 2022 року скасувати.

Заяву ОСОБА_2 , за участю заінтересованої особи - Одеської міської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами - залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_2 право звернутись за вирішенням даного спору в порядку позовного провадження.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий: В. В. Оніщук

Судді: Л. О. Голота

С. Г. Копаничук