У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2022 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Морозов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю ЕРТАНЗ про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаною позовною заявою.

Позовна заява ОСОБА_1 не може бути прийнята судом, оскільки вона не відповідає вимогам ст.177 ЦПК України.

Позивач у прохальній частині позову просить суд:

- стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю ЕРТАНЗ на його користь невиплачену заробітну плату за період з 05.08.2021 року по 25.02.2022 року у розмірі 9317,10 грн. з відрахуванням передбачених законодавством податків та обов`язкових платежів;

- стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю ЕРТАНЗ на його користь середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати звільненому працівнику за період з 26.02.2022 року по 28.09.2022 року у сумі 241498,75 грн. з наступним відрахуванням при виплаті податків та обов`язкових платежів та зборів, передбачених законодавством України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено дві позовні вимоги майнового характеру.

На підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивача звільнено від сплати судового збору за вимогами про стягнення заборгованості по виплаті заробітної плати та компенсації за невикористану відпустку.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КЗпПУ, у разі невиплати з вини роботодавця належних звільненому працівникові сум у строки, визначені статтею 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, але не більш як за шість місяців.

У постанові Великої палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 755/12623/19 містяться висновки щодо правової природи середнього заробітку за час вимушеного прогулу, передбаченого частиною другою статті 235 КЗпП України, та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, визначеного статтею 117 КЗпП України.

Зокрема, на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, не поширюється та застосовується тримісячний строк звернення до суду, визначений частиною першою статті 233 КЗпП України, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично розрахувався з ним.

Таким чином, позовна вимога про стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки розрахунку не може бути віднесена до категорії пільгових вимог, за подачу яких, згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не сплачується.

Відтак, за вимогу позивача про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу має бути сплачено судовий збір.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру, судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме не менше 992,40 грн. та не більше 12405 грн.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 та ч. 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Тому, позивачеві необхідно:

- сплатити судовий збір за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та долучити до матеріалів справи оригінал квитанції про сплату судового збору.

З урахуванням вищевикладеного, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю ЕРТАНЗ про стягнення заборгованості із заробітної плати та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважаться неподаною таповертається позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: В. В. Морозов