ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/5032/21
Провадження № 2/362/929/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.09.22 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Берковської Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні без фіксування технічними засобами в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Васильківської міської ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги обґрунтувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне їй майно. Зокрема, у власності покійної перебувала земельна ділянка площею 0,08 га, кадастровий номер :08:005:0221, для колективного садівництва, за адресою: АДРЕСА_1 .

Оскільки у покійної ОСОБА_2 не було дітей та інших близьких родичів, її поховання взяла на себе вона, яка є рідною племінницею покійної спадкодавці.

З метою оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_2 в березні 2021 року вона звернулася до приватного нотаріуса Васильківського нотаріального округу Київської області Бобкової І.О.

Доказом вказаних обставин є відповідь відділу з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Васильківської міської ради від 23 березня 2021 року, що адресована приватному нотаріусу Бобковій І.О. на її запит від 09 березня 2021 року № 57/02-14, з якої вбачається, що нотаріус звернулась до вказаного відділу із запитом по питанню отримання інформації щодо останнього місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Отримання вказаної інформації було необхідне нотаріусу для визначення місця відкриття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

По наявній у позивача інформації, нотаріусом для підтвердження родинних відносин між позивачем та покійною ОСОБА_2 в березні 2021 року були зроблені і інші запити, зокрема запит до Васильківського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану по питанню отримання копії актового запису про народження ОСОБА_3 , що є матір`ю позивача та рідною сестрою спадкодавці.

У зв`язку з необхідністю зібрання нотаріусом додаткової інформації позивачу було призначено день для наступного візиту до нотаріальної контори на 13 серпня 2021 року. Коли позивач прибула в назначений день та час до нотаріальної контори, то дізналась від нотаріуса, що не працює Спадковий реєстр у зв`язку з чим нотаріус не має змоги перевірити наявність заповітів та спадкових справ, та не має можливості зареєструвати спадкову справу після померлої ОСОБА_2 .

При цьому, як пояснила позивачу нотаріус, вона може підійти для оформлення спадщини в будь-який час, оскільки вже всі документи нею зібрані та подані до нотаріальної контори.

Отримавши таку інформацію, вона не поспішала з походом до нотаріальної контори, оскільки розуміла, що протягом шестимісячного строку вона звернулась до нотаріальної контори та надала всі документи для оформлення спадкових прав відносно майна покійної ОСОБА_2

18 серпня 2021 року позивач в черговий раз прибула до нотаріальної контори, як вона вважала, для отримання свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку.

Проте, нотаріусом Бобковою І.О. позивачу було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Як вбачається з вказаної постанови, підставою її винесення було те, що «позивачем був пропущений строк, встановлений для прийняття спадщини та не подано документів, які б підтверджували родинні відносини між позивачем та ОСОБА_2 ».

На питання позивача, як таке могло трапитись, адже позивач вже через місяць після смерті ОСОБА_2 звернулась до нотаріальної контори і після цього приходила неодноразово, нотаріус її роз`яснила, що 13 серпня 2021 року, коли позивачу було призначено прийом у нотаріуса, був останнім днем для подачі заяви про прийняття спадщини, проте як вже зазначалось вище, в цей день не працював Спадковий реєстр. Виходячи з наведеного нотаріус роз`яснила позивачу її право на звернення до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин між позивачем та покійною ОСОБА_2 , оскільки в позасудовому порядку не вдалось це з`ясувати.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.09.2021 року прийнято до провадження цивільну справу за правилами загального позовного провадження (а.с. 34-35).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 03.08.2022 року закрито підготовче судове засідання та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.57).

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, представник позивача подала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримала та просила про їх задоволення (а.с. 60).

Представник Васильківської міської ради в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву у якій просить розгляд справи проводити у їх відсутності за наявними документами та доказами у справі (а.с.41).

Інших заяв та клопотань до суду не надходило.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, за відсутністю відзиву відповідача, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.

Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.

Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 видане Васильківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 15.02.2021 року (а.с. 10).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася ОСОБА_4 , батьками якої зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с. 19).

Відповідно до актового запису про народження матері позивачки ОСОБА_3 вбачається, що її батьками зазначено ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.с. 24).

ІНФОРМАЦІЯ_7 народилась ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про народження, батьками якої є ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яка є рідною сестрою мати позивач (а.с. 25).

Згідно з копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , зареєстрували шлюб 01.06.1983 року. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_11 взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_12 » (а.с. 26).

01.08.1987 року позивачка ОСОБА_13 та ОСОБА_14 уклали шлюб, який 07.07.1993 року було розірвано (а.с. 21).

Згідно з копії свідоцтва про одруження, серії НОМЕР_4 ОСОБА_15 та ОСОБА_16 уклали шлюб 12.08.1993 року, після реєстрації шлюбу позивачка взяла прізвище чоловіка « ОСОБА_17 » (а.с. 22).

Згідно до свідоцтва про поховання від 02.03.2021 року та квитанції КП «Крушинське до прибуткового касового ордера №150 від 02.03.2021 року» ОСОБА_1 займалася похованням ОСОБА_2 (а.с. 13-14).

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бобкової І.О. від 18.08.2021 року за вих. № 181/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, з тих підстав, що ним пропущений строк для прийняття спадщини та не подано документів, які б підтверджували родинні відносини між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с.18).

Як вбачається із витягу зі Спадкового реєстру відомості відносно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 інформація у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 52).

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно ОСОБА_2 була власником земельної ділянки площею 0,08 га, кадастровий номер :08:005:0221, для колективного садівництва, за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 11).

Відповідно до ст. 315 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення розглядаються судом, зокрема згідно п.1 ч.1 вказаної статті - справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами.

Згідно положень ст. 15, 16 ЦК України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.

Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Всебічно проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, оцінивши повно та об`єктивно належно представлені докази по справі, керуючись законом, суд дійшов до висновку, що доводи позивача знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, що мати позивачки є рідними сестрами ОСОБА_2 , а позивачка є рідною племінницею померлої ОСОБА_2 . А тому за відсутності заперечень оспорюваних фактів відповідачем Васильківської міської ради Київської області, як органом місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини після смерті останньої, а також з урахуванням того, що метою встановлення даних фактів родинних відносин є потреба реалізації права позивача на оформлення спадкового майна, що породжує юридичні наслідки, за сукупністю наведених підстав позовна заява у цій частині вимог підлягає задоволенню судом у позовному провадженні в межах заявленого спору про право стосовно визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення в частині визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд виходить з наступного.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті рідної тітки ОСОБА_2 спадкодавець померла ІНФОРМАЦІЯ_5 позивачка звернулася своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте отримала постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно роз`яснень, що містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування.

Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.09.2020 року в справі №361/1953/18.

В судовому засіданні встановлено, що окрім позивача ОСОБА_1 , яка претендує на спадщину за законом, що відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_5 її рідної тітки ОСОБА_2 , заяву про прийняття спадщини подала тільки ОСОБА_1 , посилаючись на те, що спадкодавець є її рідною тіткою. Проте, нотаріусом Рожкової Н.Л. відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав відсутності родинних відносин та пропуску строку.

Відтак, з урахуванням відсутності інших спадкоємців - фізичних або юридичних осіб, належним відповідачем у даній справі є територіальна громада за місцем відкриття спадщини в особі Васильківської міської ради Київської області.

Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що ОСОБА_1 з поважних причин пропустила строк прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись статтями 1265, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, статтями 1, 76-81, 89, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273, 353, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Васильківської міської ради Київської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідною племінницею ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 її рідної тітки ОСОБА_2 , терміном два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцяти денний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 22.09.2022 року.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко