Справа № 304/1787/22 Провадження № 2/304/322/2022
У х в а л а

про прийняття позовної заяви до розгляду та

відкриття провадження у цивільній справі

07 жовтня 2022 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Ганько І.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89210, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Дубриничі, вул. Центральна, 44 А) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, -

В С Т А Н О В И В :

позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 03 вересня 2005 року з відповідачем зареєстрував шлюб у виконкомі Зарічівської сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис № 6. Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей, а саме син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та донька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Протягом останніх років стосунки між ними почали погіршуватися, зникли взаємопорозуміння та повага одне до одного, вони постійно сварилися, що, у свою чергу, впливає на психологічний стан дітей, спричиняє їм усім душевні страждання. Вони втратили одне до одного почуття любові та поваги, які існували при укладанні шлюбу, тому їх сім`я фактично припинила своє існування. Відповідач вже понад рік тому повернулася проживати до батьківського дому у с. Зарічево, де проживає і на даний час. Натомість їх діти, які відвідують школу і додаткові заняття зі спорту та музики у с. Дубриничі, залишилися проживати разом з ним, оскільки таким було волевиявлення самих дітей. Крім цього, його побутово-матеріальні умови та фінансовий дохід лише йому дозволяють забезпечити дітей усім необхідним відповідно до їх віку та розвитку. Вважає, що надання строку для примирення не виправить їх відносин, оскільки вони вже декілька разів намагалися примиритися хоча б заради їх дітей, однак це не принесло жодного результату, а лише погіршило стан їх відносин. Оскільки вони разом не проживають понад один рік, спільне господарство не ведуть, він переконався, що має з дружиною різні характери, протилежні погляди на життя, обов`язки та захоплення, що виключає їх подальше спільне життя, тому просить шлюб між ними розірвати, сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишити на подальше проживання, виховання та утримання при ньому.

Так, форма і зміст поданої позовної заяви відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, копію заяви з копіями доданих до неї документів приєднано, судовий збір сплачено в повному обсязі. Позов територіально підсудний даному суду.

Згідно ч. 4 ст. 19, ч. 1 ст. 196 та ст. 274 ЦПК України позов підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження, відтак у справі слід призначити підготовче засідання та надати відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Крім цього, у позовній заяві як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 зазначає орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, що суд розцінює як клопотання про залучення останньої до участі у справі у якості третьої особи.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 53 ЦПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Згідно ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Відповідно до ст. 11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Аналогічні положення викладені у п. 1.3. Правил опіки та піклування, затверджених спільним наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України № 4/166/131/88 від 26 травня 1999 року, а також п. 3 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 866 від 24 вересня 2008 року.

Згідно ч. 6 ст. 56 ЦПК України органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть бути залучені судом до участі у справі або брати участь у справі за своєю ініціативою для подання висновків на виконання своїх повноважень. Участь зазначених органів у судовому процесі для подання висновків у справі є обов`язковою у випадках, встановлених законом, або якщо суд визнає це за необхідне.

Частиною 5 ст. 19 СК України передбачено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Таким чином, оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що предметом даної справи є також визначення місця проживання дітей подружжя ОСОБА_5 разом з батьком у с. Дубриничі Ужгородського району Закарпатської області, внаслідок чого участь органу опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області обов`язкова, крім цього, рішення у справі може вплинути на права та обов`язки останнього, тому суддя вважає за необхідне залучити вказаний орган до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, та зобов`язати виконати вимоги ч. 5 ст. 19 СК України.

Керуючись ч. 4 ст. 19 СК України, ст. 53, 184, 187, 274, 275, 277, 279 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

прийняти подану позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89210, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Дубриничі, вул. Центральна, 44 А) про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей.

Розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Залучити орган опіки та піклування Дубриницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (89210, Закарпатська область, Ужгородський район, с. Дубриничі, вул. Центральна, 44 А) до участі у даній справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, та зобов`язати виконати вимоги ч. 5 ст. 19 СК України.

Підготовче судове засідання призначити на 10 листопада 2022 року на 13:00 год, яке відбудеться за адресою: Закарпатська область Ужгородський район м. Перечин, пл. Народна, 15.

Для забезпечення своєчасного та правильного вирішення справи провести такі дії до підготовчого судового засідання:

1) остаточно визначити предмет спору та характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу;

2) з`ясувати заперечення проти позовних вимог;

3) надіслати копії позовної заяви з копіями доданих до неї документів відповідачу та третій особі.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 187, ч. 1 ст. 191 ЦПК України відповідач протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали може подати:

- суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

- позивачу та третій особі - копії відзиву та доданих до нього документів.

Згідно ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ст. 192 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення даної ухвали, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання. Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

До відзиву на позовну заяву застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 ЦПК України, а до пояснень третьої особи - правила, встановлені частинами третьою - шостою статті 178 цього Кодексу.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://court.gov.ua/fair/.

Згідно п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ганько І. І.