Справа № 541/825/22
Номер провадження 2/541/519/2022
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

04 жовтня 2022 року м. Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі головуючого судді Ситник О.В., за участю секретаря Непокупної Л. М., розглянувши у судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження, в місті Миргород Полтавської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, -

ВСТАНОВИВ:

23.05.2022 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області із позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей.

Позивач зазначає, що з 24 липня 1999 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 чем, від цього шлюбу мають спільних дітей: сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , дочку ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 . Рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 11 січня 2018 року шлюб між сторонами розірвано. Позивачка зареєстрована та проживає з дітьми. Відповідач ухиляється від утримання дітей, добровільно матеріальної допомоги не надає, хоча є працездатним, має задовільний стан здоров`я, стягнень по виконавчим документам з відповідача не проводиться, у шлюб після припинення проживання однією сім`єю із позивачем не вступав, інших неповнолітніх дітей, непрацездатних батьків, повнолітніх дочки, сина не має. Позивач зазначає, що відповідач перебуває на військовій службі, де отримує гідну заробітну плату, а тому вважає, що в нього є можливості для виплати аліментів. Позивач просить стягувати з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/2 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня подання заяви і до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою суду від 26.05.2022 року відкрито спрощене позовне провадження, розгляд справи призначено на 27.06.2022 року.

27.06.2022 року у зв`язку із перебуванням головуючої судді у відпустці судове засідання перенесено на 27.07.2022 року

27.07.2022 року у зв`язку із неявкою відповідача судове засідання відкладено на 23.08.2022 року.

23.08.2022 року у зв`язку із неявкою сторін по справі судове засідання відкладено на 04.10.2022 року.

В судове засідання 04.10.2022 року позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Акрітов П. К. не з`явились. Представник позивача адвокат Акрітов П. К. до суду надав заяву в якій позовні вимоги підтримав та прохав справу розглянути без участі позивача, проти заочного розгляду справи не заперечують (а. с. 34).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а. с. 44).

Відповідач надав до суду заяву від 07.06.2022 року, відповідно до якої позовні вимоги не визнає та просить не розглядати справу без його участі (а. с. 26). Разом з тим, після отримання судом вказаної заяви відповідача розгляд справи неодноразово відкладався на 27.07.2022 року, 23.08.2022 року, 04.10.2022 року.

В кожне судове засідання по справі викликався відповідач та належним чином повідомлявся, про дату, час і місце розгляду справи: шляхом направлення судових повісток поштою за місцем його проживання, за допомогою SMS-повідомлень, розміщення оголошення про виклик в судове засідання на офіційному веб-сайті судової влади України. Проте відповідач жодного разу в судове засідання не з`явився. Документів які б свідчили про поважність причин неявки в судові засідання, заяв про відкладення розгляду справи, відзиву на позовну заяву, заперечень відповідач до суду не надав.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що відповідач подав до суду заяву від 07.06.2022 року, суд приходить до висновку, що відповідач знав про розгляд даної справи, належним чином повідомлявся про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин/ без повідомлення причин.

У зв`язку з викладеним, суд вирішив за можливе розглянути справу в судовому засіданні 04.10.2022 року у відсутність учасників справи, на підставі наявних у справі доказів, з урахуванням норм ст. 247 ЦПК України та Рішення Конституційного Суду України №16-рп/2011 від 08.12.2011 року (справа про фіксування судового процесу технічними засобами).

Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, суд постановив ухвалити по справі заочне рішення, відповідно до положень ст. 280-284 ЦПК України, на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Як вбачається із матеріалів справи, 24 липня 1999 року сторони зареєстрували шлюб у Ромоданівській селищній раді Миргородського району Полтавської області, актовий запис № 13, який було розірвано рішенням Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 11.01.2018 (а. с. 15). Від даного шлюбу сторони мають спільних неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (а. с. 9-13, 15). ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проживають окремо. Діти проживають разом із позивачкою за адресою: АДРЕСА_1 та знаходиться повністю на її утриманні ( а. с. 14).

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року №78-ХІІ, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних длярозвитку дитини. Згідно з ч. 1 ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. За правилами ч. 1 ст. 184 СК України суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

ОСОБА_2 є чоловіком працездатного віку, копію позову з вимогами отримав вчасно, відзив на позовну заяву не надав, хоча у заяві від 07.06.2022 року позовні вимоги не визнає, проте відповідач не надав до суду обґрунтувань щодо заперечень сплачувати аліменти на утримання дітей.

Згідно ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати.

Відповідно до ст. 183 Сімейного кодексу України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Положеннями ч. 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В той же час, ч. 1 ст. 192 СК України гарантує право звернутись до суду із позовом про зміну розміру аліментів у разі істотної зміни матеріального становища, яке унеможливлює виконання ним відповідного рішення про стягнення аліментів. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.

Враховуюче вищевикладене, суд вважає встановленою наявність підстав, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому, вивчивши всі матеріали справи суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Оскільки позивач згідно Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору то відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 992 гривень 40 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 24, 105, 110, 111, 112, 114 СК України, ст. ст. 12, 81, 142, 268-270, 280-282, 284, 288, 354, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП не відомий на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 1/2 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, щомісячно починаючи з дня подачі позовної заяви з 23.05.2022 року і до досягнення дітьми повноліття.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП не відомий на користь держави судовий збір у сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 (сорок) копійок на рахунок: Отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/ 22030106, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку: Отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/ 22030106, Код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку: UA 0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення, а учасниками, що не були присутні при його проголошенні у той же строк з моменту отримання копії рішення.

Суддя Миргородського

міськрайонного суду О. В. Ситник