Справа № 283/1635/22
провадження №2/283/462/2022
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 вересня 2022 року Малинський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Ярмоленка В.В., з секретарем судового засідання Селіною А.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Малині цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

30.08.2022 ОСОБА_1 звернувся до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою, в обґрунтування якої зазначив, що 29.09.2018 Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції в м. Києві зареєстровано шлюб між сторонами. Дітей від даного шлюбу немає. На час звернення до суду спільний побут та господарство сторони не ведуть, як сім`я не проживають. Подальше спільне життя є неможливим, а тому позивач просить суд розірвати шлюб.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, 22.09.2022 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 до суду не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належно. Згідно поданої до суду заяви від 13.09.2022, позовні вимоги визнала, просила розгляд справи проводити без її участі.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Встановлено, що 29 вересня 2018 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції в м. Києві було зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , про що свідчить наявне в матеріалах справи свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , за актовим записом №2399 (а.с.14). Після реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище з « ОСОБА_2 » на « ОСОБА_2 ».

На даний час шлюб носить формальний характер, оскільки сторони припинили сімейно-шлюбні відносини і примирення між ними стало неможливим.

Мотиви та застосовані норми права.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства.

У відповідності до ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

А тому, кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин згідно зі ст. 56 Сімейного кодексу України.

За змістом ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно із положеннями п.10 постанови Пленуму Верховного Суду №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягаючи на розірванні шлюбу, оскільки фактично сімейні стосунки припинені.

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.

Таким чином, сім`я фактично розпалася і збережена бути не може, стосунки, які існують між сторонами, виключають можливість збереження сім`ї, подальше перебування в шлюбі буде суперечити інтересам сторін, а тому шлюб необхідно розірвати.

Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або встановити своє дошлюбне прізвище. У зв`язку з відсутністю відповідного клопотання відповідача, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, набуте у шлюбі « ОСОБА_2 ».

Щодо питання розподілу судових витрат.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме: сплачений позивачем судовий збір.

Згідно з ч. 3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» у разі визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У зв`язку з визнанням відповідачем позовних вимог до початку розгляду справи по суті, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 50% від суми сплаченого судового збору, а інші 50% підлягають поверненню позивачу з державного бюджету.

Керуючись ст. 4,23,81,82,141,247,259,265,273,354 ЦПК України, ст.24,110,112 Сімейного кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 29 вересня 2018 року Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції в м. Києві , за актовим записом №2399.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Повернути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 , сплачений ним судовий збір у розмірі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок.

Прізвище відповідачу залишити незмінним - ОСОБА_2 .

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешканець АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешканка АДРЕСА_1 .

Суддя