Справа № 758/2118/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/заочне/

04 жовтня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Якимець О. І.,

за участю секретаря судового засідання Карпишиної К. С.,

учасники справи не з`явились,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засідання в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мойсюк Зоя Юріївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся в суд із позовом до відповідача у якому просить: визначити додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті спадкодавця ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову покликається на те, що померла є її бабусею. Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, у яке входить квартира АДРЕСА_1 . З бабцею не спілкувалась, через напружені відносини після припинення шлюбу між батьками позивача. Про смерті бабці дізналась лише після смерті батька, а саме ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після смерті бабці її син та батько позивача не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько. Цього ж місяця, звернулась до нотаріуса для прийняття спадщини, однак отримала відмову у зв`язку із пропуском строку про прийняття спадщини після смерті бабці. Таким чином, звернулася до суду за захистом свого порушеного права. У відповідності до ст. 1272 ЦК України просить позов задовольнити.

Відповідачем не подано до суду відзив, який би містив заперечення на позов.

16 лютого 2022 року ухвалою суддів прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

20 вересня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті за правилами загального позовного провадження.

Позивачем подано до суду клопотання про розгляд справи у відсутності. Позовні вимоги підтримує та просить таке задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час, дату та місце судового засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив на позовну заяву, а відтак, враховуючи що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи та враховуючи наявність умов передбачених ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу, яка внесена до протоколу судового засідання, про заочний розгляд справи з дотриманням вимог, встановлених ст. 281 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного.

Суд установив, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 у місті Києві, що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 на праві приватної власності належала квартира АДРЕСА_1 , що підтверджено матеріалами справи.

Таким чином, після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме вищевказану квартиру.

За життя, 21 жовтня 2019 року склала заповіт та заповіла квартиру ОСОБА_3 , що підтверджено копією заповіту, зареєстрованого у реєстрі за № 3-1020.

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_4 помер, що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

За життя, ОСОБА_3 не звертався із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 та така справа не заводилась за місцем її смерті, що підтверджено листом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 06 липня 2022 року № 2150/01-16.

Оскільки позивач у встановлений законодавством строк не звернувся після смерті своєї бабці з заявою про прийняття спадщини за законом, між сторонами виникли спірні правовідносини щодо встановлення такого строку у судовому порядку, що регулюється ст. 1272 Цивільного кодексу України.

Згідно з ч. ч. 1, 3, 4 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 цього Кодексу за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Тобто, подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічна правова позиція викладено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування».

Суд установив, що ОСОБА_1 звернулась із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті бабці ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мойсюк З. Ю., однак отримала відмову у зв`язку із відсутністю відомостей про постійне проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, не подали заяви про прийняття спадщини, а відтак вважається такою, що спадщину після смерті ОСОБА_2 не прийняла. Дані обставини установлено з листа приватного нотаріуса КМНО Мойсюк З. Ю. від 31 січня 2022 року № 13/01-16.

Повертаючись до матеріалів справи суд приймає до уваги, що позивача як на поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини посилались про необізнаність про смерть бабці, адже через складні відносини між батьками, які припинили шлюбні відносини, бабця обмежила спілкування із внучкою.

Разом із тим, суд бере до уваги доводи позивача про те, що як тільки їй стало відомо про смерть батька та бабці, одразу звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини після смерті батька не пропущено, а щодо прийняття спадщини після смерті бабці то такий є незначним.

Приймаючи встановлені обставини справи та підстави пропуску строку на прийняття спадщини, суд прийшов переконання про визнання таких об`єктивними причинами, що пов`язані з непереборними, істотними труднощами для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у строк, передбачений частиною першою статті 1270 ЦК України, а тому їх необхідно вважати поважними.

Враховуючи наведені вище положення закону, дослідженні та оцінені як окремо, так і в сукупності докази, суд прийшов висновку, що причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини необхідно визнати поважними, такими що не залежали від волі позивача та унеможливлювали його подати вказану заяву з дотримання норм законодавства.

Суд застосовує спеціальну норму права, передбачену частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, адже саме вона регулює спірні відносини, що склались між сторонами, та на яку вірно покликалась позивач у позовній заяві.

Таким чином, враховуючи наведене вище, суд прийшов переконання, що порушене право позивача підлягає захисту, адже позивач має право на прийняття спадщини за заповітом після смерті бабці у власних інтересах; причини пропуску строку визнані судом поважними, а тому суд прийшов висновку про те, що необхідно визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , терміном на два місяці, а позов задовольнити.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 12, 13, 76-81, 265, 273, 280-284, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мойсюк Зоя Юріївна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 розділ ХІІ «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце проживання - АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

відповідач Київська міська рада, місцезнаходження - місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок № 36, ;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мойсюк Зоя Юріївна, місцезнаходження - АДРЕСА_3 .

Повне судове рішення складено 04 жовтня 2022 року.

Суддя О. І. Якимець