Справа № 504/4021/18
Номер провадження 2-ві/504/13/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2022 рокусмт.Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючої судді - Вінської Н.В.,

секретаря- Коцар А.М.,

розглянувши заяву адвоката Ворсуляка Олександра Валентиновича в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Барвенко В.К. від розгляду справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору- Лиманської районної державної нотаріальної контори Одеської області, служба у справах дітей Лиманської районної державної адміністрації Одеської області, про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без шлюбу, зміни черговості спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору- Лиманської районної державної нотаріальної контори Одеської області, служба у справах дітей Лиманської районної державної адміністрації Одеської області, про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без шлюбу, зміни черговості спадкування.

Адвокатом Ворсуляк О.В. який здійснює представництво відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано заяву про відвід головуючого від розгляду даної справи мотивуючи свою вимогу тим, що суддею не призначається розгляд судової справи з 15 березня 2022 року, що на переконання заявника вигідно позивачу.

Ознайомившись з поданою представником відповідачів заявою про відвід, дослідивши додані до неї матеріали, суд виходить з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1 ст. 2 ЦПК України).

Серед основних засад (принципів) цивільного судочинства законодавцем визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, розумність строків розгляду справи судом (п.2 п. 10 ч.3 ст. 2 ЦПК України).

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (п.1 ст. 4 ЦПК України).

Суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках:

1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста; 2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження; 3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу; 4) витребування нових (додаткових) доказів;

5) якщо сторони домовилися провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації (ч. 5 ст. 198 ЦПК України).

Питання можливості зупинення провадження у справі визначено ст. 251 ЦПК України.

Серед них суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадку перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції.

02.03.2022 року Рада суддів України опублікувала Рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану.

В п. 5 рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

Справа в рамках якої судді представником відповідачів адвокатом Ворсуляк О.В. заявлено відвід не віднесена до категорії невідкладних, з чим погоджується і сам заявник. Також заявником, як випливає заяви про відвід, у судове засідання призначене судом на 15 березня 2022 року подано клопотання про відкладення. З часу подання заяви про відвід відповідачами та їх представником не вчинялося будь яких дій спрямованих на повідомлення суду про їх бажання приймати участь у судових засіданнях чи можливість проводити судовий розгляд без їх участі. Як випливає з поданої заяви вся зацікавленість в розгляді справи виразилась в моніторингу веб-порталу «Судова влада» на предмет призначення справи до розгляду.

Суд розглядає спір в розумний строк. Визначення розумного строку наводить ЄСПЛ у п. 25 Рішення «Соломахін проти України» від 24.09.2012 року (заява №24429/03) - що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи та поведінка заявника та відповідних органів влади (див. серед багатьох інших джерел рішення у справі «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France) [ВП], заява № 30979/96, п. 43, ECHR 2000-VII).

Враховуючи безпрецедентність умов які склались у країні на даний час, пов`язаних з веденням війни, виходячи з відсутності переконливих доказів наявності прагнення та можливості всіх сторін(як позивача так і відповідачів) брати участь у судовому розгляді чи їх волі на розгляд справи без їх участі, суд розцінює доводи адвоката Ворсуляк О.В. викладені в поданій ним заяви про відвід як не обґрунтовані, засновані лише на власних переконаннях.

Водночас передбачених ст.36-38 ЦПК України підстав для відводу судді подана заява не містить, судом не встановлено.

Так, відповідно до положень ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно ст. 37 ЦПК України суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження у справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанції, а також у новому розгляді справи після скасування ухвали чи рішення суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанції, а також у новому її розгляді після скасування ухвали чи рішення суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасовано судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

Як передбачено вимогами ст. 39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. З підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 36 цього Кодексу, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду.

Отже, за умовами ч. 3, ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Аналіз практики рішень ЄСПЛ з цього питання дає можливість прийти до висновку що критерієм порушення суб`єктивної складової даного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові у засобах масової інформації до свого головування у суді при розгляді конкретної справи; не реагування судді на расистські висловлювання; якщо головуючий у справі, у пресі вжив висловлювання, які натякали на негативну оцінку заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо. Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Суд підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді. Суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях ЄСПЛ зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці ЄСПЛ визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Таким чином, можливо зробити висновок про те, що особа яка подала заяву про відвід судді повинна довести на підставі доказів факт зацікавленості судді у розгляді справи.

При цьому, законодавець визначив, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, які були винесені під час іншої або конкретної справи не може бути підставою для відводу судді.

У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки заявником не надано доказів існування критеріїв суб`єктивної чи об`єктивної безсторонності судді, а відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 40, 81, 84 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Ворсуляка Олександра Валентиновича в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Барвенко В.К. від розгляду справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору- Лиманської районної державної нотаріальної контори Одеської області, служба у справах дітей Лиманської районної державної адміністрації Одеської області, про встановлення факту постійного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без шлюбу, зміни черговості спадкування- відмовити..

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ВінськаН.В.