Провадження № 2/127/4823/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2022 року Вінницький міський суд Вінницької області

в складі: головуючого судді Короля О.П.,

секретаря Обертун Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Свої вимоги мотивує тим, що 08.07.2008 року між Відкритим акціонерним товариством «Ерсте Банк», (після реорганізації - ПУАТ «ФІДОБАНК») та ОСОБА_1 був укладений Кредитний договір з фізичною особою №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року, згідно з п. 1.1. якого банк надав позичальнику кредитні кошти в сумі 1800000,00 гривень зі строком Користування кредитними коштами (кредитом) до 07.07.2023 року (включно) зі сплатою 16% відсотків річних, комісійних винагород та інших платежів відповідно до умов Кредитного договору. Підтвердженням отримання позичальником кредитних коштів є заява на видачу готівки від 08.08.2008 року. Відповідач неналежно виконує взяті на себе зобов`язання, чим грубо порушує істотні умови кредитного договору, у зв`язку з чим виникла заборгованість за кредитним договором №014/3951/2/19248 від 08.08.2008 року в загальній сумі 2 392 259,44 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 1 770 000,00 грн. та заборгованості із сплати відсотків за користування кредитними коштами 622 259,44 грн. За таких обставин позивач просив звернути стягнення на предмет іпотеки згідно з Договором іпотеки з фізичною особою, посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Курановою О.О. 08.07.2008 року за реєстровим номером 3219, а саме на: цілий житловий будинок з прибудовою та спорудами загальною площею 407,9 кв.м, житловою площею 116,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку, на якій розташований вказаний будинок з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,0400 га за кадастровим номером :03:055:0061 за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві спільної часткової власності по (1/2) частині кожному ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , встановивши спосіб реалізації предмета іпотеки, шляхом його продажу на прилюдних торгах, в межах процедури виконавчого провадження, визначеної Законом України «Про виконавче провадження», за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна визначеному на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій та стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 05.11.2021 року прийнято справу до розгляду у загальному позовному провадженні та призначене підготовче засідання.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 26.05.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

13.12.2021 року від відповідача ОСОБА_1 надійшов відзив на позов, в якому вона зазначила про те, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» про звернення стягнення на предмет іпотеки не визнає. Також, зазначила про те, що доводи позовної заяви не спроможні, так як відповідно до кредитного договору встановлено загальний строк позовної давності три роки, який застосовується до кожної простроченої сплати суми відповідно до графіку погашення - Додаток №1 до договору. Крім того, додаток, що наданий до позовної заяви не ідентифікується, всі графіки надані з неповними реквізитами. Також позивачем не надано оригінали кредитного договору, графіки погашення, заяви на видачу готівки. В підтвердження суми заборгованості не надано інформації про рахунки, які відкривались для обслуговування кредиту, повних роздруківок про рух коштів на цих рахунках з вказівкою призначення платежу, первинних бухгалтерських документів. Сума для стягнення не підтверджена документально. Позивачем зазначено, що у нього немає оригіналу договору іпотеки при цьому, він не приймає заходів для його витребування. Зазначений договір іпотеки та виконавчий напис знаходяться в нотаріуса. Виконавчий напис є доказом зміни умов кредитування банком в односторонньому порядку. Стосовно Додаткової угоди в графіках погашення позивач надав не належні докази. Позивачем в позовній заяві зазначено про договори поруки, однак договори поруки не є предметом розгляду, оскільки відсутні позовні вимоги до поручителів. В зв`язку з укладанням договору про відступлення прав вимоги №CL3N218881 змінився іпотекодержатель, про що відповідачу не було відомо в порушення ст. 24 Закону України «Про іпотеку» та п. 3 Договору про відступлення прав вимоги. Згідно із ст. 24 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель зобов`язаний у п`ятиденний строк повідомити боржника про відступлення прав за іпотечним договором і право вимоги за останнім зобов`язанням. Відповідач не була повідомлена ні про раніше внесені зміни, а саме ні про зміну кредиптотра на ПАТ «Фідобанк», ні про ні АБ «Ажіо», ВАТ «АКБ «Престиж», ВАТ «Ерсте Банк», ні про ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС». Відповідач просила відмовити в задоволенні позовних вимог та застосувати наслідки пропуску позивачем строків позовної давності.

28.12.2021 року представник позивача ТОВ «Спектрум Ессетс» подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якій просить розглянути спір за наявними матеріалами справи, наданий відзив на позов залишити без розгляду, а позовну заяву ТОВ «Спектрум Ессетс» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити в повному обсязі. Щодо перебігу строку позовної давності зазначив про те, що відповідно до висновків Верховного суду України згідно з постановою від 09.11.2016 р. у справі №6-2251цс16 перебіг позовної давності щодо повернення кредиту в цілому обчилюється з дня настання строку виконання основного зобов`язання, тобто строку виконання зобов`язання в повному обсязі (кінцевий строк) або у зв`язку із застосуванням права на повернення кредиту достроково. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30.03.2012 р. «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають з кредитних правовідносин» право вибору способу судового захисту передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальника з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить виключно позивачеві (частина перша статті 20 ЦК України, статті 3 і 4 ЦПК).

Судом прийнято письмові докази, подані відповідачем ОСОБА_1 після закінчення строку, визначеного ч. 3 ст. 83 ЦПК України, з огляду на положення ч. 10 ст. 83 ЦПК України та такі, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідачем ОСОБА_1 подано клопотання від 30.08.2022 р. про застосування наслідків пропуску строку позовної давності і відмови в позові з цих підстав.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову, вказуючи на їх необґрунтованість, а також просили застосувати наслідки пропуску позивачем строку позовної давності.

Заслухавши відповідача ОСОБА_1 та її представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Положеннями частини першої статті 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися заставою (іпотекою).

В силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави) (стаття 572 ЦК України).

За змістом ч. 1 ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (ст. 16 ЦК України) та позасудові (ст. 17-19 ЦК України).

Відповідно до статей 12 і 33 Закону України «Про іпотеку» одним із способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.

Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки (ч.3 ст. 33): судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).

Позивач звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Закону України «Про іпотеку», тобто в порядку задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду.

Отже, позивач як іпотекодержатель на власний розсуд обрав спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки у судовому порядку у спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів із дотриманням норм законодавства та вимоги в частині звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах.

Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (ст. 39 Закону України «Про іпотеку»); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (ст. 38 Закону України «Про іпотеку»).

Положеннями частини другої статті 36 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки, означає, що у разі, якщо у договорі про задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили обидва, вказані у частині третій статті 36 Закону, способи задоволення вимог іпотекодержателя (статті 37, 38 Закону), то їх наявність не перешкоджає іпотекодержателю застосувати: 1) судовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом задоволення вимог іпотекодержателя у спосіб реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах; 2) позасудовий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса.

За змістом положень частини другої статті 35 Закону України «Про іпотеку» визначена у частині першій цієї статті процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору (яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору) не є перешкодою для реалізації іпотекодержателем права звернутись у будь-який час за захистом його порушених прав до суду з вимогами: 1) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону) незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили у відповідному договорі (в іпотечному застереженні); 2) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб продажу предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону) якщо у відповідному договорі (в іпотечному застереженні) сторони цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений статтею 38 Закону, не передбачили.

Такі висновки висловлені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 року в справі № 310/11024/15 (провадження № 14-112цс19).

08.07.2008 року між Відкритим акціонерним товариством «Ерсте Банк», (після реорганізації - ПУАТ «ФІДОБАНК») та ОСОБА_1 був укладений Кредитний договір з фізичною особою №014/3951/2/19248 від 08.07. 2008 року, згідно з п. 1.1. якого банк надав позичальнику кредитні кошти в сумі 1800000,00 гривень зі строком користування кредитними коштами (кредитом) до 07.07.2023 року (включно) зі сплатою 16% відсотків річних, комісійних винагород та інших платежів відповідно до умов Кредитного договору.

08.07.2008 року укладено Договір поруки №014/3951/2/19248/2 із ОСОБА_3 та Договір поруки №014/3951/2/19248/3 із ОСОБА_4 .

Відповідно до п.3.6. Кредитного договору забезпеченням цього Договору є застава житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 407,9 кв.м, який розташований на земельній ділянці площею 0,04 га за адресою: АДРЕСА_1 та порука фізичних осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

08.07.2008 року укладено Договір іпотеки з ОСОБА_1 , який посвідчено приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Курановою О.О. 08.07.2008 року за реєстровим номером 3219.

Відповідно до Договору іпотеки ОСОБА_1 передала в іпотеку Банку належне їй на праві власності нерухоме майно, а саме: цілий житловий будинок з прибудовою та спорудами загальною площею 407,9 кв.м, житловою площею 116,7 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку, на якій розташований вказаний будинок, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку площею 0,0400 га за кадастровим номером :03:055:0061 за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 3.1.4. Договору іпотеки у випадку не виконання позичальником зобов`язань за Кредитним договором іпотекодержатель має право звернути стягнення на Предмет іпотеки, реалізувати його відповідно до п. 5 Договору іпотеки, та за рахунок вирученої від реалізації суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свої вимоги, що будуть визначені на момент фактичного задоволення, включаючи кредит, відсотки, комісії, можливих неустойок та збитків, витрати на утримання заставленого майна, а також витрати, пов`язані з реалізацією Предмета іпотеки.

Відповідно до п. 5.4. Договору іпотеки звернення стягнення на Предмет іпотеки здійснюється: за рішенням суду; в безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса; шляхом продажу іпотекодержателем Предмета іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку визначеному ст. 38 Закону України «Про іпотеку»; згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

25.09.2020 р. між ПАТ «ФІДОБАНК» (), яке є правонаступником АБ «Ажіо», ВАТ «АКБ «Престиж», ВАТ «Ерсте Банк», ПАТ «Ерсте Банк», АБ «Факторіал-Банк», ВАТ «СЕБ Банк», та ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» () було укладено Договір про відступлення прав вимоги №GL3N218881 від 25.09.2020 року (далі - «Договір відступлення»), згідно з умовами якого ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» набуло права вимоги до ОСОБА_1 за Кредитним договором №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року та усіма забезпечувальними договорами, в тому числі за договором поруки №014/3951/2/19248/2 від 08.07. 2008 року, укладеним із ОСОБА_3 , та Договором поруки №014/3951/2/19248/2 від 08.07.2008 року, укладеним із ОСОБА_4 , а також договором іпотеки з фізичною особою, укладеного з ОСОБА_1 , що посвідчений приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Курановою О.О. 08.07.2008 року за реєстровим номером 3219.

Внаслідок укладення вказаних договорів відбулася зміна кредитора та ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» набуло статусу нового кредитора/стягувача.

Відповідно до постанови Вінницького апеляційного суду від 05.10.2021 року в справі №127/6624/21 рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 27.07.2021 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя задоволено.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку житлового будинку з прибудовою та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , що в цілому складається з житлового будинку літ. «А», цокольного поверху «п/А», ганку, балкону, прибудови «а», огорожі № 1-4, мостіння «І», загальною площею 407,9 кв. м, житловою площею 116,7 кв. м.

Визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку земельної ділянки площею 0,0400 га, кадастровий номер :03:055:0061, їцо розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд.

Відповідно до інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.10.2021 року станом на дату подання позову до суду право власності на вище вказане нерухоме майно Предмет іпотеки (вище вказаний житловий будинок з прибудовою і спорудами та земельна ділянка, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ) зареєстровано за ОСОБА_1 . Обтяження іпотекою та забороною зареєстровані в Державному реєстрі іпотек та Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на користь діючого іпотекодержателя ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС».

Позивач, звертаючись до суду з позовом вказує на те, що внаслідок неналежного виконання позичальником своїх зобов`язань заборгованість відповідача ОСОБА_1 станом на 25.09.2020 року становить 2 392 259, 44 грн., з яких: 1 770 000,00 грн. заборгованість за тілом кредиту, 622 259,44 грн. заборгованість по відсотках за користування кредитом.

Щодо визначення розміру вказаної заборгованості, суд звертає увагу на те, що 25.02.2010 року у зв`язку з неналежним виконанням позичальником своїх зобов`язань приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Вінницької області Миронюк Н.В. вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі за №305, та звернуто стягнення за кредитним договором №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року на цілий житловий будинок з прибудовою та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Курановою О.О., приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу, 08.07.2008 року за реєстром №3170, зареєстрованого в Державному реєстрі правочинів 08.07.2008 року за №3005582 та в КП „Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації 08.07.2008 року в реєстровій книзі № 170 за реєстром № 21815, ОСОБА_1 .

Зазначене майно цілий житловий будинок з прибудовою та спорудами, на підставі Кредитного договору №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року та договору іпотеки, посвідченого Курановою О.О., приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу, 08.07.2008 року за реєстром №3219, передане в іпотеку Відкритому акціонерному товариству „Ерсте Банк, код за ЄДРПОУ - 34001693, який розташований за адресою: м. Київ, вул. Прорізна, буд. 6, рахунок № НОМЕР_1 в ВАТ „Ерсте Банк, МФО - 380009, строк платежу за яким настав 15.12.2008 року.

За рахунок коштів, отриманих від реалізації цілого житлового будинку з прибудовою та спорудами, пропонується задовольнити вимоги Публічного акціонерного товариства „Ерсте Банк у розмірі:

1 770 000 (один мільйон сімсот сімдесят тисяч) гривень 00 коп. сума основного боргу за Кредитним договором;

328 814 (триста двадцять вісім тисяч вісімсот чотирнадцять) гривень 54 коп. сума відсотків за користування кредитом;

31 570 (тридцять одна тисяча п`ятсот сімдесят) гривень 00 коп. пеня за прострочення оплати кредиту;

74 235 (сімдесят чотири тисячі двісті тридцять п`ять) гривень 11 коп. пеня за прострочення сплати процентів

Всього сума стягнення становить 2 204 619 (два мільйони двісті чотири тисячі шістсот дев`ятнадцять) гривень 65 коп.

- 20 500 (двадцять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок нотаріальні витрати по вчиненню виконавчого напису.

Всього сума стягнення становить 2 225 119 (два мільйони двісті двадцять п`ять тисяч сто дев`ятнадцять) гривень 65 коп.

Виконавчий напис має бути пред`явлений до виконання до відділу державної виконавчої служби протягом року з дня його вчинення.

Виконавчий напис перебував на виконанні в Староміському відділі державної виконавчої служби Вінницького міського управління юстиції та 26.09.2014 р. повернутий стягувачу на підставі п. 6 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження».

Тобто, у зв`язку з невиконанням позичальником ОСОБА_1 встановленого кредитним договором №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року обов`язку повернення кредиту частинами, банк використав право передбачене ч.2 ст.1050 ЦК України вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, змінивши на власний розсуд умови зобов`язання щодо строку дії договору та періодичності платежів, а відтак строк виконання зобов`язання є таким, що настав.

Відповідно до розрахунку позивача за Кредитним договором №014/3951/2/19248 від 08.07.2008 року наявна заборгованість станом на 25.09.2020 року (станом на дату переходу до ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС» всіх прав вимог) встановлена в загальній сумі 2 392 259,44 грн., яка складається з:

заборгованість по кредиту (в тому числі прострочена заборгованість по кредиту) 1 770 000,00 грн.

заборгованість із сплати відсотків за користування кредитними коштами 622 259,44 грн.

Тобто після вчинення виконавчого напису Кредитор продовжував нараховувати відсотки за користування кредитом (328814,54 грн. сума відсотків станом на момент вчинення виконавчого напису і 622259,44 грн. сума відсотків станом на момент пред`явлення позову).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 року в справі №202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18) міститься висновок про те, що право кредитодавця нараховувати проценти припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 року в справі №444/9519/12 після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється, а права та інтереси кредитодавця у вказаних правовідносинах забезпечуються ч.2 ст. 625 ЦК України, яка регулює наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

У постанові від 06.02.2019 року в справі №175/4753/15-ц Верховний Суд висловив правову позицію про те, що вимоги банку про стягнення процентів та пені після закінчення строку кредитування не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Як встановлено кредитор ПАТ «Ерсте Банк» скористався своїм правом дострокового повернення всієї суми кредиту шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, право кредитора захищено вчиненням нотаріусом виконавчого напису.

На підставі зазначеного суд вважає, що нарахування відсотків після вичнення виконавчого напису, тобто після 25.02.2010 р., є безпідставним у зв`язку пред`явленням вимоги до позичальника про дострокове повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, за рахунок предмета іпотеки.

Згідно із ст. ст. 256, 257 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення свого права.

Позовна давність відповідно до частини першої статті 260 ЦК України обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253-255 цього Кодексу.

Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України).

Позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності виконує кілька завдань, у тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення.

Механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (пункти 62, 66 рішення від 20.12.2007 року за заявою №23890/02 у справі «Фінікарідов проти Кіпру»).

З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу позовної давності може бути пов`язаний з різними юридичними фактами та їх оцінкою управомоченою особою.

Відповідно до статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Згідно з частиною 2 статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений такий обов`язок позичальника, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України.

Використовуючи своє право згідно з частиною 2 статті 1050 ЦК України, шляхом звернення до нотаріуса за вчиненням виконавчого напису про стягнення звернення стягнення на предмет іпотеки і за рахунок коштів, отриманих від реалізації іпотечного майна задовольнити вимоги Кредитора ПАТ «Ерсте Банк» у всьому розмірі заборгованості за договором до настання кінцевого терміну, ПАТ «Ерсте Банк» змінив строк виконання зобов`язання. Цим банк як кредитор одночасно також змінив момент початку перебігу позовної давності за його вимогами.

Перебіг позовної давності щодо повернення кредиту в цілому обчислюється з дня настання строку виконання основного зобов`язання, тобто строку виконання зобов`язання в повному обсязі (кінцевий строк) або у зв`язку із застосуванням права на повернення кредиту достроково.

Зазначений висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 03.06.2020року у справі №2-3258/2008 (провадження № 61-46814св18).

Заміна сторін у зобов`язанні відповідно до статті 262 ЦК України не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності, тобто після укладення первісним і новим кредиторами договору купівлі-продажу прав вимоги за кредитними договорами, для нового кредитора строки звернення до суду підлягають обчисленню так само, як і для первісного кредитора. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі №523/10225/15-ц).

Відповідно до правового висновку Верховного суду України згідно з постановою від 09.11.2016 р. у справі №6-2251цс16 перебіг позовної давності щодо повернення кредиту в цілому обчилюється з дня настання строку виконання основного зобов`язання, тобто строку виконання зобов`язання в повному обсязі (кінцевий строк) або у зв`язку із застосуванням права на повернення кредиту достроково.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду України від 11.10.2017 року (справа №6-1674цс17), Верховного Суду від 09.10.2019 року (справа № 390/669/17).

Відповідно до ст.266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо).

У постанові Верховного Суду від 18.08.2021 року в справі №201/15310/16 (провадження № 61-547св21) зазначено, що «слід розмежовувати вимогу про стягнення боргу за основним зобов`язанням (actio in personam) та вимогу про звернення стягнення на предмет іпотеки (actio in rem). Вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки «піддається» впливу позовної давності. На неї поширюється загальна позовна давність тривалістю у три роки. На вимогу про звернення стягнення на предмет іпотеки поширюються всі правила щодо позовної давності (початок перебігу, зупинення, переривання, наслідки спливу тощо). Положеннями статті 264 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також, якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності до нового строку не зараховується. Тлумачення статті 264 ЦК України дає підстави для висновку, що вона пов`язує переривання позовної давності з будь-якими активними діями іпотекодавця, внаслідок яких він визнає існування саме іпотеки. Тому переривання перебігу позовної давності за основним зобов`язанням не перериває перебігу позовної давності за іншим обов`язком, у тому числі забезпечувальним. Отже, вчиненням позичальником дій, що свідчать про визнання ним свого боргу за основним зобов`язанням, не переривається позовна давність за вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки вимога про стягнення боргу за основним зобов`язанням і вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки є різними вимогами (основною та додатковою), застосування до додаткових вимог наслідків переривання перебігу позовної давності за основною вимогою законом не передбачено.

Одночасно, суд вважає за необхідне зазначити, що позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи.

Підсумовуючи, суд зазначає про те, що первісний кредитор ПАТ «Ерсте Банк» скористався правом вибору способу захисту, передбаченого законом та п. 3.1.4., п. 5.4. Договору іпотеки про дострокове стягнення заборгованості за кредитом шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки за виконавчим написом від 25.02.2010р.

Також ПАТ «Ерсте Банк» змінив строк виконання зобов`язання, а тому як первісний кредитор так і його правонаступники, зокрема і ТОВ «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», набуло право пред`явити позов до іпотекодавця про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі, яка зазначена у виконавчому написі від 25.02.2010 р. 2204619,65 грн., протягом трьох років, починаючи від дати складення виконавчого напису 25.02.2010 р.

Вимога про погашення решти заборгованості із сплати відсотків різниця між 622259,44 грн. за позовною заявою та 328814 грн. за виконавчим написом, на переконання суду, є необґрунтованою з огляду на викладене вище про безпідставність нарахування відсотків після зміни кредитором строку виконання зобов`язання, який настав 25.02.2010 р.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про відмову у позові.

Питання судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 16, 257, 260, 261, 264, 267, 526, 546, 572, 575, 1050, 1054 ЦК України, ст.12, 33, 35, 36, 37, 38, 39, 41 Закону України «Про іпотеку», ст. ст. 4, 76-81, 89, 141, 263-265 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на рішення суду подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення суду складено 13.09.2022 р.

Згідно з п. 4 ч.5 ст. 265 ЦПК України відомості про учасників справи :

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕКТРУМ ЕССЕТС», 01021, м. Київ, вул. Кловський узвіз, 7, прим. 51, ;

Відповідач ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

Відповідач ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 , РНОКПП невідомий.

Суддя