Справа № 703/553/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Смілі Черкаської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів, -

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

ОСОБА_1 заяві просив поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки виклики на судові засідання він не отримував, не знав про вказаний спір та копію рішення суду не отримував.

В заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 , як на підставу для його скасування зазначив, що він не є батьком дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відомості про батька вказані на підставі ст. 135 СК України. Вказав на те, що після розірвання шлюбу 28 серпня 20007 року із ОСОБА_2 не мав жодних стосунків та він не може бути батьком цієї дитини. Оскільки він не батьком дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 то відповідно і не повинен платити аліменти на її утримання. З цих підстав просив суд скасувати заочне рішення від 13 липня 2017 року у справі № 703/553/17.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій вказав, що підтримує вимоги заяви та просить її задовільнити та провести розгляд у його відсутність.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась.

За таких обставин, суд проводить розгляд справи у відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вивчивши вимоги заяви, врахувавши позицію заявника ОСОБА_1 , викладену письмово, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, - в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Заочним рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 13 липня 2017 року № 703/553/17 позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів задоволено повністю. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 , аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 23 лютого 2017 року та до досягнення донькою ОСОБА_4 повноліття. З цього часу, в разі не звернення батьків з позовом про визначення розміру аліментів на дітей, аліменти стягувати в розмірі 1/6 частини його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, до повноліття доньки ОСОБА_3 .

Згідно інформації УДМС України в Черкаській області ОСОБА_1 зареєстрований в м. Житомир.

З заяви про перегляд заочного рішення вабачається, що місце реєстрації заявника АДРЕСА_1 , така ж яка вказана позивачкою в позовній заяві та за якою здійснювались його виклики в судові засідання.

Відповідачу ОСОБА_1 виклики здійснювались шляхом направлення судових повісток за місцем його реєстрації рекомендованим листом з повідомленням.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачу на судове засідання призначене на 18 травня 2017 року було направлено судову повістку та позовну заяву, однак конверт був повернутий до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.22,23). Про судове засідання призначене на 07 червня 2017 року відповідача було повідомлено за допомогою судової повістки, направлено рекомендованим листом на даресу реєстрації, який було повернуто до суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с 25,26). Окрім того на вказану дату відповідача про судове засідання, було повідомлено шляхом розміщення оголошення оголошення про виклик до суду в газеті «Черкаський край» (а.с.24, 32). Про наступне судове засідання, призначане на 13 липня 2017 року відповідача було повідомлено шляхом направлення заказного листа з повідомленням, який повернувся на адресу суду із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.34,35).

Розгляд справи було призначено на 13 травня 2017 року та в зв`язку з повторною неявкою відповідача в судове засідання, було винесено заочне рішення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявник ОСОБА_1 не надав підтверджуючих документів того, що на період ухвалення заочного рішення 13 липня 2017 року в нього були поважні причини неявки в судове засідання.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання зави про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 74 ЦПК України в редакції, яка діяла на час винесення рішення суду, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. (частина п`ята статті 74 ЦПК України у зазначеній редакції).

У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення (ч. 4 ст. 76 ЦПК України, в редакції на час винесення рішення).

Відповідно до ч.9 ст.74 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення в пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи.

Відповідача ОСОБА_1 тричі було повідомлено шляхом направлення на адресу реєстраці судової повістки про виклик до суду, які були повернуті до суду та один раз шляхом публікування оголошення про виклик до суду через оголошення в пресі.

Отже, приписи ЦПК України на момент ухвалення заочного рішення, дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з відміткою про «за закінченням терміну зберігання» та опублікування оголошення про виклик відповідача в пресі є доказами належного інформування відповідача ОСОБА_1 про час і місце розгляду справи.

Окрім того, у заяві про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_1 навіть не зазначає яким чином та коли він дізнався про існування вказаного оспорюваного рішення, адже з моменту його винесення минуло більш як 5 років.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практикою Європейського суду з прав людини, яка є преюдиційною, також встановлено, що якщо заявники у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду їх справи їх права на доступ до правосуддя не є порушеними.

Стаття 44 ЦПК України унормовує, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Щодо посилання заявника ОСОБА_1 , про те, що він записаний в свідоцтві про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку ст. 135 СК України, не є її батьком, а тому він не повинен платити аліменти, суд зазначає наступне.

Стаття 77 ЦПК України встановлює, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Жодних доказів на підтвердження того, що він не є батьком дитини ОСОБА_3 ,заявник ОСОБА_1 до заяви не додає. Клопотань про витребування доказів, а чи проведення експертизи в матеріалах поданої заяви ОСОБА_1 не міститься.

Суд вважає за необхідне зазначити, що у заяві про перегляд заочного рішення відсутні докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення містить лише посилання на не згоду із поданим позовом до суду, оскільки на його думку він не повинен сплачувати аліменти, оскільки він записаний батьком зі слів матері.

Разом із цим, вказані посилання зводяться до переоцінки доказів, які були предметом судового дослідження і їм була надана відповідна правова оцінка. Фактично, подана відповідачем ОСОБА_1 заява носить характер апеляційної скарги і містить незгоду з ухваленим рішенням, що не може свідчити про наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В додатках до заяви про перегляд заочного рішення не містяться докази, які не були враховані судом під час розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Жодних доказів, які б могли свідчити про передчасність рішення суду, матеріали справи не містять та стороною відповідача ОСОБА_1 надані не були, що з урахуванням вище наведеного свідчить про безпідставність поданої заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що підставами скасування заочного рішення є, зокрема, наявність істотних доказів, які поза розумним сумнівом спростовують обґрунтування позивача, а за відсутності зазначених обставин, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, в зв`язку з чим заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення та його скасування є необґрунтованою та безпідставною, в зв`язку з чим в її задоволенні слід відмовити.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів - залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Головуючий: В.О. Прилуцький