УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

03 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк», поданою представником - Македоном Олександром Андрійовичем, на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року позовну заяву задоволено частково.

Повний текст судового рішення складено 13 червня 2022 року.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, Акціонерне товариство «Універсал Банк», через представника - Македона Олександра Андрійовича,08 вересня 2022 року засобами електронного зв`язку направило апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 09 вересня 2022 року було надіслано запит на електронну адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області про витребування цивільної справи № 357/14361/21.

09 вересня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов лист від апелянта, направлений засобами електронного зв`язку. До вказаного листа представником апелянта долучено докази сплати судового збору за апеляційне оскарження.

27 вересня 2022 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Перевіривши подану апеляційну скаргу на відповідність вимог ст. 356 ЦПК України, вважаю, що апеляційна скарга не відповідає таким вимогам та підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У разі пропущення зазначеного строку з причин, визнаних поважними, суддя апеляційної інстанції за заявою особи, яка подала скаргу, може поновити цей строк.

Відповідно до ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якої пов`язаний його початок.

У апеляційній скарзі апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження. При цьому обґрунтовує клопотання тим, що повний текст оскаржуваного рішення суду першої інстанції позивачем отримано 05 серпня 2022 року. Також зазначає, що враховуючи те, що представник банку в апеляційній інстанції змінився, йому був необхідний додатковий час для ознайомлення з матеріалами та підготовки правової позиції. Окрім того звертає увагу суду, що 02 березня 2022 року Радою суддів України опубліковано список рекомендацій щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Серед зазначених рекомендацій, зокрема, вказано, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. 04 березня 2022 року видано наказ Голови Верховного Суду, де зазначено, що запровадження воєнного стану на території України є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

У матеріалах справи відсутні докази отримання апелянтом оскаржуваного рішення суду. Разом з тим, до апеляційної скарги долучено копію конверта, з трек-номеру якого вбачається, що позивач отримав копію оскаржуваного рішення суду 05 серпня 2022 року. А відтак, враховуючи дату отримання судового рішення, строк апеляційного оскарження може бути поновлено з підстав, вказаних апелянтом, в разі подання апеляційної скарги до 05 вересня 2022 року, оскільки 03 вересня 2022 року є вихідним днем, тому останнім днем подання апеляційної скарги є 05 вересня 2022 року.

Однак, Акціонерне товариство «Універсал Банк», через представника - Македона Олександра Андрійовича,направило апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду 08 вересня 2022 року засобами електронного зв`язку.

Водночас апеляційний суд критично оцінює доводи апелянта щодо визнання зміни представника в суді апеляційної інстанції поважною причиною пропуску строку, зважаючи на таке.

Пропущений строк апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку суд дійде висновку про їх поважність.

При цьому, вирішуючи питання про поновлення строку апеляційного оскарження, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у тісному взаємозв`язку з тривалістю пропущеного строку.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (див. ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20 та від 22 лютого 2021 року у справі № 9901/42/20).

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ухвала Великої Палати Верховного Суду в ухвалі від 07 вересня 2022 року в справі № 9901/462/21).

Надаючи оцінку наведеним скаржником доводам, необхідно, перш за все, звернути увагу на те, що позивач є обізнаним з правами та обов`язками учасників справи; діями суду після одержання позовної заяви, зокрема, правовою регламентацією процедури відкриття провадження у справі, порядком та строками, протягом яких судом ухвалюються рішення про повернення позовної заяви, відмову у відкритті та відкриття провадження у справі; строками на апеляційне оскарження рішення суду та порядком їх обчислення.

Таким чином, поновлення пропущеного процесуального строку здійснюється судом, якщо такий пропуск чи неможливість вчинення відповідної процесуальної дії зумовлена саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом. Для поновлення строку недостатньо лише посилання на наявність таких обмежень. Необхідним є наведення конкретних обставин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації ним своїх прав.

Щодо посилання апелянта на введення на території України воєнного стану, як на підставу поважності причин пропуску строку, слід зазначити про таке.

Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. Разом з тим, апелянтом не вказано конкретних підстав, які б унеможливлювали подання апеляційної скарги в строк, визначений законодавством.

Натомість скаржником належним чином не наведено достатніх обґрунтувань та не надано доказів, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження зумовлені введенням на території України воєнного стану.

Враховуючи викладене, апелянту необхідно зазначити інші підстави для поновлення строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки за правилами ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 136,185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк», подану представником - Македоном Олександром Андрійовичем, на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений строк скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Р.В. Березовенко