Справа № 226/807/22
Справа № 226/807/22
Провадження № 2/226/414/2022
У Х В А Л А

03 жовтня 2022 року м.Мирноград

Димитровський мiський суд Донецької областi в складi:

головуючого суддi Редько Ж.Є.,

при секретарі Кудрявцевої Н.С.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_3 до ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної трудовим каліцтвом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до відповідача ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної трудовим каліцтвом.

Представник відповідача ОСОБА_2 одночасно з наданням відзиву на позов подала три клопотання, серед яких клопотання про витребування додаткових доказів, в якому просить витребувати у позивача розрахунок заявленого до стягнення розміру моральної шкоди та належним чином завірені копії документів, що свідчать про виконання вимог Індивідуальної програми реабілітації позивачем. Також просить витребувати у КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпровської обласної ради» належним чином завірені копії Індивідуальної програми реабілітації позивача та документи, що свідчать про виконання або невиконання вимог цієї програми.

В судовому засіданні представник відповідача просила витребувати тільки у позивача розрахунок розміру моральної шкоди та документи про виконання лікарських рекомендацій щодо медикаментозного лікування. Від витребування доказів у КЗ «Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи Дніпровської обласної ради» та у позивача про виконання Індивідуальної програми реабілітації відмовилася.

Позивач до суду не з`явився, письмово повідомив суд про розгляд справи в його відсутність.

Представник позивача проти заявленого клопотання заперечував.

Суд вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За змістом ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Оскільки розрахунок розміру заявленої шкоди не є доказом у розумінні вище наведеної норми закону, і на позивача законом не покладено обов`язку надавати такий розрахунок, підстав для його витребування суд не вбачає.

Суд також не вбачає підстав і для витребування у позивача документів про виконання лікарських рекомендацій щодо медикаментозного лікування, оскільки стороною відповідача у порушення п.4 ч.2 ст.84 ЦПК України не зазначено вжиті ним заходи для отримання цих доказів у позивача самостійно, доказів вжиття ним цих заходів або причини неможливості самостійного отримання цих доказів. Крім того це клопотання заявлено безпосередньо під час судового розгляду справи в порушення строку, передбаченого ч.3 ст.83 ЦПК України, а тому суд залишає його без задоволення.

Представником відповідача ОСОБА_2 також заявлене клопотання про призначення в справі судово-психологічної експертизи, на вирішення якої поставити запитання: які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_3 , чи є в нього зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню його як особистості, чи завдана йому моральна шкода, враховуючи те, що позивач добровільно працював у важких та шкідливих умовах праці, якщо моральна шкода наявна у позивача, в чому вона полягає, чи існує причинно-наслідковий зв`язок змін у психологічному стані позивача із отриманим ушкодженням здоров`я тощо.

Представник позивача проти заявленого клопотання заперечував.

Суд вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню з таких підстав.

Сторона відповідача в обґрунтування свого клопотання посилається на п.2 ч.1 ст.105 ЦПК України, згідно з яким призначення експертизи судом є обов`язковим за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи.

Натомість визначення психічного стану особи є предметом судово-психіатричної експертизи. Об`єктами цієї експертизи є в тому числі позивачі, стосовно яких вирішується питання про їхню дієздатність.

Оскільки предметом позову не є психічний стан позивача, посилання представника відповідача на ст.105 ЦПК України є недоречним.

Беручи до уваги позицію представника позивача, підстави та предмет позовних вимог, об`єкт доказування, фактичні обставин справи, суд не вбачає потреби в призначенні експертизи, оскільки спір може бути розглянутий шляхом оцінки доказів, наявних в матеріалах справи.

Представником відповідача також заявлене клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з метою можливості процесуального реагування впродовж розгляду справи, оскільки справа становить значний суспільний інтерес, для встановлення факта моральної шкоди є необхідність проведення судово-психологічної експертизи, у позові не зазначено розрахунок компенсації моральної шкоди тощо.

Представник позивача проти заявленого клопотання заперечував.

Суд вважає, що клопотання представника відповідача не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим кодексом, у порядку, зокрема позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Отже цією нормою закону встановлено вичерпний перелік справ, що підлягають безальтернативному розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі, що в свою чергу не позбавляє сторін протягом встановленого строку подавати заяви по суті справи, клопотання з процесуальних питань.

Оскільки справа, що розглядається судом, виникла з трудових відносин, підстав для її розгляду в загальному позовному провадженні, не має. А тому клопотання представника відповідача, яке не грунтується на законі, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.19, 23, 76, 83, 84, 105, 274 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотань представника відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про витребування від позивача додаткових доказів, про призначення судово-психологічної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 04.10.2022.

Суддя Ж.Є.Редько