ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6254/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський бронетанковий завод» про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський бронетанковий завод» про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.09.2022 позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що дана позовна заява не відповідала вимогам п. 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Так, в ухвалі суду про залишення позову без руху судом було роз`яснено позивачу вимоги ст.ст. 175, 177 ЦПК України, та вказувалося про те, що позивачем у позовній заяві не було зазначено:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, зокрема: у пункті 3 позовних вимог позивач просить суд стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення, при цьому жодним чином ні у змісті позовної заяви ні у прохальній частині не визначає розмір, який підлягає стягненню, принаймні станом на день звернення до суду із позовом;

- відсутнє визначення позивачем ціни позову, яка має бути визначена у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується з відповідача (уточнивши позовну вимогу п. 3 про стягнення середнього заробітку, зазначивши у позовній заяві суму яка підлягає до стягнення з відповідача, із зазначенням у позовній заяві ціну позову, з врахуванням суми стягнення моральної шкоди та середнього заробітку загалом та період стягнення)

У порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»), за три позовні вимоги: - визнання незаконним та скасування наказу про звільнення (немайнова вимога); про стягнення середнього заробітку (вимога майнового характеру); - про стягнення моральної шкоди (вимога майнового характеру), що є самостійними позовними вимогами, та підлягають сплаті судового збору за кожну вимогу окремо.

При цьому, судом роз`яснено позивачу спосіб і строк усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Таким чином, позивач мав би усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва уточненої редакції позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу (ч. 1 ст. 177 ЦПК України), а також докази сплати судового збору.

Копію зазначено ухвали позивачем отримано особисто 06.10.2022, про що свідчить поштове повідомлення про вручення ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 20.09.2022.

12 жовтня 2022 року від позивача через канцелярію суду подано два примірники позовної заяви (уточненої редакції) разом із заявою про усунення недоліків з доводами до позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 20.09.2022 про залишення позовної заяви без руху.

Однак, вивчивши подану позовну заяву про усунення недоліків, суддя приходить до висновку, що вимоги ухвали суду 20.09.2022 про залишення позовної заяви без руху не виконано з огляду на наступне.

Позивачем подано на виконання вимог ЦПК України до суду заяву про усунення недоліків з поясненнями щодо змісту ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та позовну заяву у новій редакції, згідно змісту якої змінив предмет позову шляхом виключення п. 1, 3, 4 позовних вимог, залишивши в собі одну самостійну позовну вимогу немайнового характеру про поновлення позивача на роботі.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали зміни позивачем предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі.

Таким чином, з викладеного вбачається, що позивачем було фактично у поданій заяві змінено предмет позову, що суперечить вимогам ч. 3 ст. 49 ЦПК України.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Позивач фактично змінив та одночасно зменшив позовні вимоги на стадії відкриття провадження у справі, тоді як це право надано позивачу, відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України після відкриття провадження у справі та до закінчення підготовчого судового засідання як в порядку загального позовного провадження чи до початку першого судового засідання у справі що розглядається за правилом спрощеного позовного провадження.

Таким чином, питання зміну предмету позову вирішується судом під час розгляду справи, в той же час позивачем, всупереч вимог цивільного процесуального законодавства, на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, визначено новий предмет позову, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Разом з тим, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відмова позивача усунути недоліки позову, навіть за наявності незгоди із такими вимогами суду - може розцінюватись як невиконання процесуальних обов`язків.

Аналогічна думка викладена у правовій позиції Верховного Суду у справі № 640/9385/20 від 17.06.2021.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи те, що позивачем у встановлений строк не належним чином виконані вимоги ухвали суду 20.09.2022, позовну заяву та заяву про усунення недоліків разом із додатками необхідно повернути позивачу та вважати її неподаною.

Керуючись ч. 3 ст. 185, 260, 353, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київський бронетанковий завод» про визнання наказу про звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: