Справа № 216/5475/21
Провадження № 2/216/1081/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2022 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Онопченка Ю.В.,

за участю: секретаря судового засідання Авшаряна С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконкому Центрально-Міської районної у місті ради, комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізька міська рада, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

в с т а н о в и в:

28 серпня 2021 року та уточнено 14.09.2021 року, 04 липня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до територіальної громади в особі виконкому Центрально-Міської районної у місті ради, комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровської обласної ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Позовна заява мотивована тим, що батьки позивача з 25.06.1969 ОСОБА_2 , 1941 року народження та ОСОБА_3 , 1940 року народження, перебували у зареєстрованому шлюбі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої фактично спадщину прийняв її чоловік, оскільки на час смерті був з нею зареєстрований, однак майнові права на спадкове майно не оформив.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . У встановлений шестимісячний строк позивач звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Пахомової Н.І., з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , однак постановою від 26.08.2021 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з розбіжностями у правовстановлюючих документах на квартиру, а саме: в свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого органом приватизації УЖКГ виконкомом Криворізької міськради 26.01.1994 зазначено два власника - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а у архівній довідці № 188351, виданій 01.06.2021 КП ДОР «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» зазначено, що квартира зареєстрована на трьох співвласників, серед яких окрім батьків позивача ще зазначено ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З наявних документів встановлено, що участь у приватизації квартири приймали лише батьки позивача. Копія спірного свідоцтва про право власності на житло, надана КП «Криворізьке БТІ» ДОР не містить номера, дати його видачі, підпису керівника органу приватизації. ОСОБА_4 не надавав згоди на приватизацію та передачу спірної квартири у спільну сумісну власність. Посилаючись на вищевикладені обставини позивач просить суд задовольнити позовну заяву в повному обсязі.

Ухвалою суду від 06.09.2022 залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Криворізьку міську раду.

Позивач у судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_5 надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Представник відповідача територіальної громади в особі виконкому Центрально-Міської районної у місті ради Тімуш К.О. у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, просить суд винести законне рішення за умови наявності усіх необхідних документів, доведення обставин справи та відсутності інших спадкоємців.

Представник відповідача комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином.

Представник третьої особи Чернушкіна Г.В. надала суду заяву зі змісту якої встановлено, що представництво інтересів виконавчого комітету Криворізької міської ради у даній справі делеговано представникам відповідних виконкомів районних у місті рад.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_1 є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.18).

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.19).

Згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 26.01.1994, виданого органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської Ради народних депутатів, та зареєстрованого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації у реєстровій книзі за № 24П-385-385, квартира АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.21).

Заповітами від 17.06.2013 посвідчених приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Маховською С.Л., ОСОБА_3 та ОСОБА_2 заповіли усе належне їм майно ОСОБА_1 (а.с.23, 24).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 , що встановлено свідоцтвом про смерть (а.с.20).

Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 26.08.2021 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 , у зв`язку з розбіжностями у правовстановлюючих документах на квартиру, а саме: у свідоцтві про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого органом приватизації УЖКГ виконкомом Криворізької міськради 26.01.1994 зазначено два власника - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а у архівній довідці № 188351, виданій 01.06.2021 КП ДОР «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» зазначено, що квартира зареєстрована на трьох співвласників, двоє з яких ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тобто спадкове майно складається з 2/3 часток квартири(а.с.26).

ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем, який звернувся з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами спадкової справи № 74/2021 від 21.05.2021 (а.с.73-117).

Згідно відомостей свідоцтва про право власності на житло від 1993 року квартира АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та зареєстрованого Криворізьким міським бюро технічної інвентаризації у реєстровій книзі за № 24П-385-385 (а.с.28).

Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», в редакції, що діяла на момент видачі спірного свідоцтва про право власності на житло, передача займаних квартир (будинків) здійснюється в спільну сумісну або часткову власність за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно мешкають в даній квартирі (будинку), в тому числі тимчасово відсутніх, за якими зберігається право на житло, з обов`язковим визначенням уповноваженого власника квартири (будинку). Передача квартир (будинків) у власність громадян здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина.

Порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян та склад документів, що підлягають оформленню визначався Положенням про порядок передачі квартир (будинків) у власність громадян, затвердженого наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 15.09.1992 № 56.

Згідно п.п. 20, 21 вищевказаного Положення, при оформленні заяви на приватизацію квартири (будинку) громадянин бере на підприємстві, що обслуговує жилий будинок, довідку про склад сім`ї та займанні приміщення (додатки 4, 5). У довідці вказуються члени сім`ї наймача, які прописані та мешкають разом з ним, а також тимчасово відсутні особи, за якими зберігається право на житло.

Матеріали приватизаційної справи видані виконком Криворізької міської ради Департаменту розвитку інфраструктури міста від 02.07.2021 № 608/02-14 підтверджують участь у приватизації спірної квартири лише ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с.29-32).

ОСОБА_4 не приймав участі у приватизації спірної квартири.

Відповідно до п.п. 1-3 ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав нерухомого майна та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпункту «а» пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проходять державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявністю таких прав).

Згідно відомостей спірного свідоцтва про право власності на житло від 1993 року, в якому зазначено окрім батьків позивача ще ОСОБА_4 , який не приймав участі у приватизації квартири АДРЕСА_2 , судом встановлено, що у вказаному правовстановлюючому документі відсутнє число та місяць його постановлення, а також підпис керівника органу приватизації, що на думку суду викликає сумнівність його правомірності та законності, а тому слід його визнати недійсним та скасувати, в частині надання ОСОБА_4 у приватну власністьспірної квартири.

Частиною першою статті 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України визначено, що майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння. Користування і розпорядженням цим майном.

У разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визначаються рівними (ч. 1 ст. 28 Кодексу про шлюб та сім`ю України).

Нормою ч.ч. 1, 2 статті 368 ЦК України встановлено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом.

У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.

У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Оскільки частки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як співвласників у праві спільної сумісної власності не були виділені, між ними не було домовленості з приводу зміни рівності часток у праві спільної сумісної власності, також принцип рівності їх часток, як співвласників у праві спільної сумісної власності не змінений законом чи рішенням суду, тому частки кожного з них, як співвласників є рівними, і кожному окремо, на праві спільної сумісної власності належало по 1/2 частці квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Нормами статей 1233-1234 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.

Проаналізувавши викладене, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, зважаючи на те, що спадкодавець ОСОБА_2 заповів позивачу спадкове майно, правовстановлюючі документи які містили суперечності, у зв`язку з чим він позбавлений права отримати спадкове майно за заповітом, тому суд вважає вимоги позивача правомірними, а позов таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 368, 372, 1216-1218, 1220, 1233-1235, 1268, 1269, 1270 ЦК України, ст.ст. 10,11,12,13, 264-265, 268 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади в особі виконкому Центрально-Міської районної у місті ради, комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації», Дніпропетровської обласної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізька міська рада, про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом задовольнити.

Визнати частково недійсним та скасувати свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 , виданого 26 січня 1994 року органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконкому Криворізької міської ради народних депутатів на підставі розпорядження органу приватизації від 14 серпня 1999 року № Д1719 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , в частині надання ОСОБА_4 у приватну власність квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Скасувати державну реєстрацію права приватної спільної сумісної власності ОСОБА_4 на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Визначити, що частки ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , в праві приватної спільної сумісної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , становили по 1/2 частині за кожним.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасникам справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання та реєстрації: АДРЕСА_3 ;

- відповідач: територіальна громада в особі виконкому Центрально-Міської районної у місті ради,місцезнаходження: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Свято-Миколаївська, буд. 27;

- відповідач: комунальне підприємство «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради, місцезнаходження: 50065, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Героїв АТО, буд. 34;

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Криворізька міська рада,місцезнаходження: 50000, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, буд. 1.

Суддя Ю.В.Онопченко