ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2502/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Лужецької О.Р.,

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю:

позивача (за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом) ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Васильківської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської районної державної адміністрації про визначення місця проживання дітей з матір`ю та відібрання дітей, стягнення аліментів та додаткових витрат на дітей за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Васильківської районної державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Бориспільської районної державної адміністрації про визначення місця проживання дітей з матір`ю та відібрання дітей, стягнення аліментів та додаткових витрат на дітей за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів.

В судове засідання, призначене на 08.06.2022 року позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 , та його представник не прибули. Надіслана судом 19.05.2022 р. на вказаний у позовній заяві номер телефону позивача SMS-повідомлення «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 08.06.2022 р. о 11 год. 34 хв., було доставлено позивачу 19.05.2022 р., про що свідчить довідка про доставку SMS.

08.06.2022 р. позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 подав клопотання про відкладення судовго засідання призначеного на 08.06.2022 р., у зв`зку із виїздом за межі Уркаїни так як введено в Україні воєнний стан.

Наступне судове засідання було призначено на 07.09.2022 р. о 10 год. 00 хв.

В судове засідання, призначене на 07.09.2022 р., позивач за зустрічним позовом не прибув повторно. Також в судове засідання не прибули представники позивача.

Надіслані судом 11.08.2022 р. на номер телефону позивача та його представника ОСОБА_4 SMS-повідомлення «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 07.09.2022 р. о 10 год. 00 хв., були доставлені позивачу та представнику позивача 11.08.2022 р., про що свідчить довідки про доставку SMS.

Крім того, 11.08.2022 р. документи в електронному вигляді «судова повістка про виклик до суду» про призначене судове засідання на 07.09.2022 р. о 10 год. 00 хв. були надіслані на електронні адреси представників позивача Рихальчука О.В. - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 - .

Відповідно до довідок про доставку електронних листів, документи в електронному вигляді «судова повістка про виклик до суду» від 11.08.2022 р., що були надіслані 11.08.2022 р. одержувачам ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на їх електронні адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , були доставлені до електронних скринок 11.08.2022 р.

Крім того, 15.08.2022 р. представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_5 ознайомлювався з матеріалами справи, що свідчить проте, що він був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, що підтверджується його розписом про ознайомлення із матеріалами справи на відповідній заяві.

06.09.2022 р. позивач за зустрічним позовом ОСОБА_3 подав клопотання про відкладення судовго засідання призначеного на 07.09.2022 р., оскільки, у зв`зку із військовою агресією рф був вимушений разом з дітьми виїхати до Польщі. Зазначає, що для нього важливо взяти особисту участь в судовому засіданні.

06.09.2022 р. представник позивача за зустрічним позовом ОСОБА_5 подав клопотання про перенесення судового засідання призначеного на 07.09.2022 р., оскільки він не зможе бути присутнім в судовому засіданні, так як братиме участь у допиті, а інший представник позивача ОСОБА_4 перебуває у відрядженні.

Суд не вбачає підстав для відкладення судового засідання, скільки відкладав розгляд справи, надаючи можливість учасникам судового процесу реалізувати свої процесуальні права, зокрема, на представництво інтересів у суді та подання доказів в обґрунтування своїх вимог та заперечень, а тому, враховуючи процесуальні строки розгляду спору відмовляє у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Крім цього, саме по собі введення воєнного стану не зупиняє роботи судів, суд залишаючи без задоволення клопотання позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку із введення воєнного стану, керується, зокрема, процесуальними нормами щодо строків розгляду справи в суді, а позивач не був позбавлений можливості взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду відповідно до статті 212 ЦПК України, проте не скористався своїм правом, у клопотанні про перенесення судового засідання не зазначив причин, які безпосередньо перешкоджали йому взяти участь в призначеному судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщенням суду.

З урахуванням зазначеного судом відхиляються клопотання про відкладення судового засідання як безпідставні.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 7 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частин 1, 2 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз вказаних норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 7 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 6 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 2 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц та інших судових рішеннях суду касаційної інстанції.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене та приймаючи до уваги, що позивач за зустрічним позовом не скориставшись належними йому процесуальними правами не цікавився провадженням у справі, повторно не прибув в судове засідання, хоча про судові засідання, призначені на 08.06.2022 р. та 07.09.2022 р., позивача було повідомлено завчасно та належним чином, суд вважає за необхідне залишити зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів без розгляду.

На підставі викладеного, керуючисьст.ст. 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА