Справа № 545/2997/22
Провадження № 2/545/1203/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" жовтня 2022 р. Полтавський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Шелудякова Л.В.,

за участю секретаря Лабовкіної Г.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

26.07.2022 року до суду звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом до Полтавської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник-адвокат Репало Д.О. не з`явився попередньо надавши до суду заяву про слухання справи без їх участі, в якій зазначено, що позов підтримують в повному обсязі та просять його задовольнити.

Представник відповідача Полтавської міської ради, будучи належним чином повідомлений в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Проте, останнім було подано відзив на позовну заяву, прохав відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, попередньо надавши до суду заяву про слухання справи без його участі, в якій зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, та проти задоволення позову не заперечує (а.с.26).

Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивачки - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12).

Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок АДРЕСА_1 (а.с.16).

30.09.2009 року ОСОБА_3 склав заповіт, яким житловий будинок з господарськими будівлями та земельну ділянку він заповідав мені, своїй онуці, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.13).

ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за заповітом померлого, інших спадкоємців за заповітом немає.

Спадкоємцем за законом є батько позивача ОСОБА_2 , який заповіт свого батька, не оскаржував, заяву про прийняття спадщини не подавав, позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення.

25 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса де була складена заява про прийняття спадщини за заповітом після померлого діда ОСОБА_3 (а.с.18), але як зазначає позивач, нотаріусом їй не було роз`яснено, що дану заяву потрібне не тільки скласти, а зареєструвати та відкрити спадкову справу, що є додатковими нотаріальними діями, які не були вчинені з причин, що не залежали від позивача.

Цього року ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса, щоб отримати свідоцтво про прво власності на спадкове майно, на що нотаріус повідомила, що позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей строк можливо продовжити лише у судовому порядку (а.с.17).

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Пунктом 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції (далі - Порядок) передбачено, що При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Пунктом 2.1 Порядку встановлено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Пунктами 3.1-3.5 глави 10 Порядку передбачено, що право на спадкування здійснюється спадкоємцями шляхом прийняття спадщини або її неприйняття. Для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Таким чином позивач у встановлений законом строк реалізувала своє право на прийняття спадщини шляхом написання нотаріальної заяви, але не виконала всі юридичні формальності для завершення цього процесу внаслідок не роз`яснення її прав та обов`язків нотаріусом, що може бути визнане поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини згідно правового висновку ВС від 23.06.2022 р. по справі 459/3604/14-ц та не суперечить правовим позиціям викладеним у постановах Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі N 554/5866/18, від 21 вересня 2020 року у справі N 130/2517/18, від 12 вересня 2018 року у справі N 484/3221/17, від 10 січня 2019 року у справі N 263/1221/17. від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц.

Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України може визначити додатковий строк для ЇЇ подання.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Враховуючи написану позивачем нотаріальну заяву про прийняття спадщини, є підстави стверджувати, що від прийняття спадщини позивач свідомо не відмовлялась.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, ст. ст.1221, 1265, 1268, 1269, 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити додатковий строк ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_1 для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Л. В. Шелудяков