Справа № 308/8648/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючої судді Логойда І.В., за участю секретаря судового засідання Галаговець О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.07.2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

13.09.2022 через канцелярію суду надійшла заява позивача про уточнення позовних вимог, згідно з якої просив: 1. Визначити місце проживання неповнолітнього сина ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) разом з батьком; 2. Зобов`язати Відповідача ( ОСОБА_4 ) сплачувати аліменти на утримання спільного сина згідно норм чинного законодавства Позивачу ( ОСОБА_1 ). 3. Здійснити поділ спільно набутого у шлюбі майна, а саме житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 з урахуванням діючого законодавства у розрахунку Позивач ( ОСОБА_1 ), дитину ( ОСОБА_3 ) та Відповідач ( ОСОБА_2 ). 4. Надати позивачу право, здійснити сплату грошової суми еквівалентної належній частині майна Відповідача ( ОСОБА_2 ) їй, відповідно до проведеної оцінки спільно набутого майна.

В судове засідання, призначене на 27.09.2022 року сторони не з`явились.

Суд, дослідивши матеріали справи та уточнену позовну заяву, приходить до наступного висновку.

Предмет позову матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Підстава позову обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які в сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до відповідача. Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Матеріалами справи встановлено, предметом даного позову є розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 року в справі № 924/1473/15, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Водночас і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог.

Окрім того, згідно з вимогами ч. 3 ст. 176 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою, чого у даному випадку не було дотримано.

Виходячи зі змісту поданої заяви про уточнення позовних вимог та позовної заяви, позивачем одночасно змінюються і предмет, і підстава позову, що у контексті вищенаведених приписів не допускається, недотримання вимог ч. 3 ст. 176 ЦПК України, а тому суд приходить до висновку про відмову у прийнятті поданої позивачем заяви про уточнення позовних вимог.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що він має право звернутися з позовними вимогами, викладеними у заяві про уточнення позовних вимог, шляхом подання до суду нового позову.

Керуючись ст.ст. 49, 176, 260, 261 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У прийнятті заяви позивача про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області І.В. Логойда