Справа № 369/4575/22
Провадження №2/369/4183/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Дубас Т.В.,

при секретарі Житар А.А.,

за участю прокурора Тарасенко А.С.,

представника відповідача Дяченко І.В.,

розглянувши у судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Дяченко Ігоря Вікторовича про залишення позовної заяви без розгляду по цивільній справі за позовом Керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: Державне підприємство «Київська лісова науково-дослідна станція» про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом скасування наказу, рішення про державну реєстрацію права власності, повернення земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом Керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: Державне підприємство «Київська лісова науково-дослідна станція» про усунення перешкод у користуванні майном, шляхом скасування наказу, рішення про державну реєстрацію права власності, повернення земельної ділянки.

Представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Дяченко Ігорем Вікторовичемподано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що матеріали справи не містять доказів звернення Київського обласного та по м.Києву управління лісового та мисливського господарства, ДП «Київське лісове господарство» до суду з позовами, з відповідними клопотаннями про відстрочення, розстрочення або ж звільнення від сплати судового збору, що були залишені без задоволення.

В судовому засіданні прокурор проти задоволення клопотання заперечувала.

Представник відповідача підтримав вказане клопотання та просив суд його задовольнити.

В судове засідання інші учасники справи не з`явилися. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд, вислухавши думку осіб, які приймали участь у розгляд справи, перевіривши матеріали справи дійшов наступних висновків.

Представник відповідача просить залишити позов без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, яка визначає, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси.

У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (ч. 4 ст. 42 ЦПК України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно доч.ч.3,4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» (у редакції, чинній на час звернення з позовною заявою) прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень,до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті,крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Згідно з ч.6 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку,передбаченому процесуальним законом та законом,що регулює виконавче провадження: 1)звертатися до суду з позовом (заявою,поданням); 2)вступати у справу, порушену за позовом (заявою,поданням)іншої особи,на будь-якому етапі судового провадження; 3)ініціювати перегляд судових рішень,у тому числі у справі,порушеній за позовом (заявою,поданням)іншої особи; 4)брати участь у розгляді справи; 5)подавати цивільний позов підчас кримінального провадження у випадках та порядку,визначених кримінальним процесуальним законом; 6) брати участь у виконавчому провадженні при виконанні рішень у справі,в якій прокурором здійснювалося представництво інтересів громадянина або держави в суді; 7) з дозволу суду ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та матеріалами виконавчого провадження, робити виписки з них, отримувати безоплатно копії документів, що знаходяться у матеріалах справи чи виконавчого провадження.

Відповідно до ч.ч.3,4ст.56 ЦПК України,у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою,бере участь у розгляді справ за його позовами,а також може вступити за своєю ініціативою у справу,провадження у якій відкрито за позовом іншої особи,до початку розгляду справи по суті,подає апеляційну,касаційну скаргу,заяву про перегляд судового рішення за ново виявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185 ЦПК України.

Системне тлумачення норм ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України, ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави для висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що у випадку, коли держава вступає у цивільні правовідносини, вона має цивільну правоздатність нарівні з іншими їх учасниками. Держава набуває і здійснює цивільні права й обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у цивільних, правовідносинах. Тому у відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах (висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постановах від 20.11.2018 у справі № 5023/10655/11 (провадження № 12-161гс18), від 26.02.2019 у справі № 915/478/18 (провадження № 12-245гс18)).

У судовому процесі, зокрема у цивільному, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27.02.2019 року у справі № 761/3884/18 (провадження № 14-36цс19)). Тобто, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган.

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 257 ЦПК України.

Захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень.

З метою, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставою для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Встановивши неналежне виконання суб`єктом владних повноважень Київського обласного та по м. Києву управління лісового та мисливського господарства, Державного підприємства «Київське лісове господарство» захисту інтересів держави, враховуючи характер і суспільну значимість спірних правовідносин, а також відсутність порушення прокурором порядку звернення до суду, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, а тому клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 4, 42, 56, 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Дяченко Ігоря Вікторовича про залишення позовної заяви без розгляду залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Дубас Т.В.