Справа №760/198/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Митрофанової А.О.,

при секретарі Костюк В.О.,

розглянувши у письмовому провадженні заяву представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Самарець Аліни Миколаївни про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , про вселення та зобов`язання усунути перешкоди користування квартирою, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , про вселення та зобов`язання усунути перешкоди користування квартирою, відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

01 вересня 2022 року на адресу суду надійшла заява представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Самарець Аліни Миколаївни про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В. від розгляду цивільної справи № 760/198/17.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи № 760/198/17 (провадження 2-ві/760/6/22) між суддями від 06.09.2022 року визначено склад суду під головуванням судді Солом`янського районного суду м. Києва Митрофанової А.О. для розгляду заяви про відвід судді.

Заява про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В. обґрунтована тим, що призначення дат судових засідань у даній справі не погоджується з представниками сторін, не враховується зайнятість адвокатів у інших судових засіданнях.

Самарець Аліна Миколаївна зазначає, що 31.08.2022 року після оголошення у справі перерви суддя Коробенко С.В. не погодив дату наступного судового засідання з врахуванням зайнятості представників учасників процесу. Дата та час судового засідання була погоджена та визначена суддею Коробенком С.В. самостійно, без врахування зайнятості представників сторін.

Перевіривши доводи заяви Самарець Аліни Миколаївни про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В., суд дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Разом з цим, відповідно до статті 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч. 3 та 4 ст. 36 ЦПК України, до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумніви у неупередженості або об`єктивності судді.

Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція)).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (справа «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, пункти 49, 50).

Суд виходить з того, що суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотного.

Крім того, сумніви мають бути застосовані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Доводи Самарець Аліни Миколаївни про те що, дати судових засідань у даній справі не погоджуються із сторонами не підтверджені жодними належними доказами та не можуть свідчити про упередженість та необ`єктивність судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В. під час розгляду цієї справи.

Незгода представника третьої особи з процесуальними діями головуючого не є підставою для відводу.

Необхідно зазначити, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Доказів, які б могли свідчити про будь-яку зацікавленість судді Коробенка С.В. у результатах розгляду справи або його упередженість заявником не надано.

Посилання заявника на те, що суддя Коробенко С.В. принципово не узгоджує дати та час судових засідань з представниками сторін суд важає безпідставними, оскільки визначення дати судового засідання відбувається з урахуванням вже щільно складеного графіку судових засідань.

З урахуванням вищевикладеного, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника третьої особи ОСОБА_1 - адвоката Самарець Аліни Миколаївни про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Коробенка С.В. в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , про вселення та зобов`язання усунути перешкоди користування квартирою, відшкодування моральної та матеріальної шкоди - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Митрофанова