У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2022 року суддя Подільського районного суду м. Києва Будзан Л.Д., розглянувши заявупредставника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Іванісова Володимира Сергійовича про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 12.04.2016, у межах розгляду цивільної справи за позовом ПАТ «Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И Л А:

12.04.2016 Подільським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення про задоволення позову ПАТ «Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалено стягнути з солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Комерційний банк «Надра» заборгованість за кредитним договором від 08.05.2008 в розмірі 24579,30 доларів США, заборгованість за відсотками в розмірі 14246,75 доларів США, а всього - 38826,05 доларів США, а також стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь ПАТ «Комерційний банк «Надра» несплачену пеню за прострочення строків виконання зобов`язань за період з 14.05.2013 по 13.05.2014 в розмірі 32970,78 грн., несплачений штраф на підставі п. 5.3 договору в розмірі 29045,44 грн.

07.06.2022 до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Іванісова В.С. про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 12.04.2016 разом з клопотанням про поновлення строку на звернення з цією заявою до суду. В обґрунтування підстав для скасування заочного рішення відповідач посилається на те, що не був обізнаний про дату проведення судового засідання, у якому було ухвалено спірне рішення, судові повістки та виклики до суду останній не надходили, що, на думку відповідача, є порушенням її процесуальних прав, передбачених ст. 43 ЦПК України.

Також наголосив, що копію заочного рішення відповідач не отримувала, про ухвалене заочне рішення стало відомо відповідачу після ознайомлення з матеріалами цивільної справи в приміщенні суду 03.12.2021.

Вказав, що з матеріалів справи вбачається, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 18.07.2016 заяву адвоката Головка Д.В. в інтересах відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення від 12.04.2016 залишено без задоволення. У подальшому, останнім, в порядку ч. 4 ст. 287 ЦПК України, подано апеляційну скаргу на вказану ухвалу, та ухвалою Київського апеляційного суду від 23.03.2022 відмовлено у прийнятті апеляційної скарги, повний текст якої отримано відповідачем ОСОБА_1 у відділенні пошти 27.05.2022.

В зв`язку із викладеним, вважає, що строк на оскарження заочного рішення суду від 12.04.2016 розпочався з 27.05.2022, а тому просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення із заявою про перегляд заочного рішення.

Сторони, будучи належним чином повідомленими, в судове засідання не з`явились, при цьому представник відповідача направив на адресу суду заяву, згідно якої просив судове засідання проводити за його відсутності.

Вивчивши матеріали справи, заяву та клопотання відповідача про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду від 12.04.2016, у справі №758/12271/14-ц, суд дійшов наступного висновку.

Згідно вимог п.9 ч.1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У відповідності до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів справи, заочне рішення ухвалено судом 12.04.2016, та відповідно до реєстру відправки, направлено на адресу ОСОБА_1 25.04.2016 (поштовий код відправлення 570).

При цьому, як зазначено відповідачем у клопотанні та вбачається із матеріалів справи, ОСОБА_1 03.12.2021 ознайомлена із матеріалами справи та останній стало відомо про ухвалення оспорюваного заочного рішення.

Таким чином, строк на оскарження розпочався з 03.12.2021 та останнім днем подання такої заяви на перегляд заочного рішення суду було 22.12.2021 включно.

Разом із тим, вказана заява подана відповідачем до суду лише 07.06.2022, та в обґрунтування подачі заяви із пропуском строку відповідач посилається на факт оскарження рішення від 12.04.2016 представником відповідача ОСОБА_3 у Київському апеляційному суді, ухвалу про відмову у прийнятті апеляційної скарги якого ОСОБА_1 отримала 27.05.2022.

Разом з тим, частина 4 ст. 284 ЦПК України передбачає, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за належним обґрунтуванням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду, належить обґрунтувати поважність причин пропуску такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Судом встановлено, що відповідачка ОСОБА_1 03.12.2021 ознайомилась з матеріалами цивільної справи, за результатами розгляду якої судом 12.04.2016 було ухвалено заочне рішення, тому посилання останньої на факт отримання копії рішення суду апеляційної інстанції лише 26.05.2022, як на підставу поважності пропуску строку на перегляд заочного рішення, суд вважає необгрунтованими.

При цьому, відповідачем не вказано жодної поважної причини неможливості звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення у встановлений законом строк, та посилання на факт оскарження спірного рішення у суді вищої інстанції іншим відповідачем, та відрахування строку на оскарження такого рішення від дати отримання ухвали суду апеляційної інстанції, є безпідставним та не може вважатися поважною причиною пропуску строку на перегляд заочного рішення суду.

За таких обставин, в силу вимог ст.284 ЦПК України, у поновленні строку на перегляд заочного рішення слід відмовити, а заяву - залишити без задоволення.

Враховуючи наведене, керуючись ст. 126, 127, 284 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Іванісова В.С. про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення - відмовити.

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Іванісова В.С. про перегляд заочного рішення Подільського районного суду м. Києва від 12.04.2016, у межах розгляду цивільної справи за позовом ПАТ «Комерційний банк «Надра» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Леся БУДЗАН