ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року м.Суми

Справа №579/600/22

Номер провадження 22-ц/816/750/22

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Собини О. І. (суддя-доповідач),

суддів - Левченко Т. А. , Ткачук С. С.

розглянув у порядку письмового позовного провадження апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» на ухвалу Кролевецького районного суду Сумської області від 20 червня 2022 року, постановлену у складі судді Моргуна О.В. у м. Кролевець Сумської області,

у справі за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послугу розподілу природного газу, індексу інфляції та трьох відсотків річних,

в с т а н о в и в:

30 травня 2022 року АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 на користь заявника заборгованості за послугу розподілу природного газу в сумі 1534,27 грн, інфляційних збитків у сумі 76,13 грн, трьох відсотків річних в сумі 21,86 грн та судового збору у розмірі 248,10 грн.

Ухвалою Кролевецького районного суду Сумської області від 20 червня 2022 року відмовлено у видачі судового наказу за заявою АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз».

В апеляційній скарзі АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз», посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду

Апеляційну скаргу мотивує тим, що постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції не врахував, що заява про видачу судового наказу подана товариством через систему «Електронний суд» та була підписана електронним підписом представника АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз».

При цьому товариством дотримано вимог статті 163 ЦПК України, зокрема до заяви додані документи, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що надіслані до суду документи не завірені належним чином. Стверджує, що після накладення на документи електронного підпису, такий документ є оригіналом.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою I розділу V ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав:

У справі, яка переглядається, суд встановив, що 30 травня 2022 року через систему «Електронний суд» до Кролевецького районного суду Сумської області надійшла заява АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 . До заяви додані наступні документи: довіреність, докази відправки заяви боржнику, розрахунки суми інфляційних збитків, 3% річних від простроченої суми, довідка про розмір заборгованості, заява-приєднання до умов договору розподілу природного газу, Інформація з державного реєстру речових прав, попередження та докази його направлення боржнику, розрахунок річної замовленої потужності, витяг з державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, копія оголошення газети «Сумщина», платіжне доручення про сплату судового збору (а.с. 1-14).

Відповідно до вимог частин 1-3 статті 163 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

У заяві повинно бути зазначено:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), а також офіційні електронні адреси та інші дані, якщо вони відомі заявнику, які ідентифікують боржника;

3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника заявника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження;

4) вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються;

5) перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

До заяви про видачу судового наказу додаються:

1) документ, що підтверджує сплату судового збору;

2) документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника;

3) копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості;

4) інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

За змістом пункту 1 частини 1 статті 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушенням вимог статті 163 цього Кодексу.

Постановляючи ухвалу про відмову у видачі судового наказу, суд першої інстанції виходив з того, що розрахунок суми інфляційних втрат та трьох відсотків річних, довідка про суму заборгованості подані в світлокопіях, а отже не є оригіналами або належним чином посвідченими копіями, не містять дати, назви підприємства, посаду особи, відповідальної за видачу зазначених копій.

Проте з таким висновком суду першої інстанції не можна погодитися, з огляду на наступне.

За змістом частини 2 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до частини восьмої статті 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі № 2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18.

Згідно з положеннями частини третьої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

Відповідно до частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Наказом ДСА України від 22 грудня 2018 року № 628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої усі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватися вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції (далі - Положення № 30).

Пунктом 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, у тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення № 30, електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документа з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Для проекту будь-якого електронного документа, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування, забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документа. З моменту переведення документа у стан «Оригінал» такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту, визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу ХІ Положення № 30).

Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД (електронна копія паперового документа). Суди та органи системи правосуддя приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки (пункт 6 розділу ХІ Положення № 30).

Аналіз наведених положень дає підстави для висновку про те, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису особи.

Отже, з 22 грудня 2018 року отримані місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Такий висновок зроблено Верховним Судом у справі № 160/1841/19 (провадження № К/9901/10608/19).

З огляду на зазначене, долучені заявником через підсистему «Електронний суд» додатки є електронними копіями паперових документів, які в силу норм пункту 6 розділу ХІ Положення № 30, приймаються судом, як завірені копії оригіналів документів.

За встановлених обставин, колегія суддів визнає безпідставним висновок суду першої інстанціїпро неналежне засвідчення представником АТ «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» документів, доданих до заяви про видачу судового наказу та їх невідповідність вимогам статті 163 ЦПК України.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Установивши, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з порушенням норм процесуального права суд, колегія суддів скасовує оскаржувану ухвалу та направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. 382 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» задовольнити.

Ухвалу Кролевецького районного суду Сумської області від 20 червня 2022 року про відмову у видачі судового наказу за заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Сумигаз» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості скасувати.

Справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий - О. І. Собина

Судді: Т. А. Левченко

С. С. Ткачук