Справа № 309/2166/21
Провадження № 2/309/544/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Піцура Я.Я.

за участі секретаря судового засідання Губаль Г.М.

представника відповідачів ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Вишківської селищної ради, відділу містобудування, архітектури та інфраструктури Хустської РДА, Управління ДІАМ у Закарпатській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, скасування дозволу на будівництво та будівельного паспорту, приведення меж сусідських земельних ділянок у попередній стан, усунення порушень права приватної власності та приватного життя, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до Вишківської селищної ради відділу, містобудування та архітектури Хустської РДА, ДАБІ у Закарпатській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа відділ Держгеокадастру Хустської РДА, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, скасування дозволу на будівництво та будівельного паспорту, приведення меж сусідських земельних ділянок у попередній стан, усунення порушень права приватної власності та приватного життя, стягнення моральної шкоди.

Позовні вимоги вмотивовані тим, що вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 , і їх сім`я проживає за адресою АДРЕСА_1 . Даний будинок належав тітці чоловіка , і та залишила заповіт на її чоловіка. У 2015 році вона побачила, що родина сусідів ОСОБА_6 почала будувати фундамент та підвал і вона почала спостерігати як ведуться будівельні роботи. Коли у 2015 році сусіди почали зводити стіни, то виникла сварка оскільки сусідські стіни закривали сонячний обігрів їх будинку зі сторони сходу сонця. При цьому у сусідів було багато варіантів для іншого розташування новобудови. У 2019 році з`ясувалося, що сусіди також порушили ДБН-92, якими передбачено необхідність враховувати пожежні-будівельні норми при відстанях між будинками. У 2019 році сусід ОСОБА_3 повідомив, що йде встановлювати огорожу між земельними ділянками, що йому селищна рада дала дозвіл, і її чоловік та усі сусіди дали згоду та підписалися. Вона повідомила усіх сусідів, які висловили незадоволення, підписали заяву у селищну раду та приходили у земельну комісію Вишківської селищної ради, сфотографували старі межі й нові. Потім написали заяву та викликали поліцію щодо порушення меж земельних ділянок та шахрайства з боку родини ОСОБА_6 в отриманні підписів на документах від її чоловіка у 2018 році. Також у 2016 році вона з чоловіком зверталися до Вишківської селищної ради про виділ їм земельної ділянки із можливістю розташування біля їх будинку для родинного проживання, на що їх було повідомлено про відсутність вільних земель. В порушення всіх норм добросусідства, ОСОБА_6 щоб звести свою новобудову відібрали від них безпосередньо 1 сотину, на якій планується капітальна споруда, що буде затіняти їх город, де планують встановити висотну огорожу. Їм через малу житлову площу створять складнощі у розташуванні нового будинку та складнощі в обробленні городу конями чи трактором. Їх конфігурація земельної ділянки не відповідає звичайним наділам землі, а лише підігнана дозвільна площа 0,0707 га. Дотепер їх земля не має повної огороді, і як з`ясувалося замість одного землевласника вже з`явилося три. Не зважаючи на пропозиції по конфігурації будинку, сусіди скривали свої документи й наміри будувалися далі. Зверталися у ДАБІ, яка два рази виїжджала, а далі відмовилася через ліквідацію ДАБІ та Covid-19. ДАБІ дало лише припис замурувати одне вікно. Відповіді на питання про пожежним нормам ДАБІ так і не надало. Сусіди зведи другий димохід біля вікна дитячої кімнати. Прохання по перекриттю другого даху не врахували, чим закрили сонячне освітлення дитячої кімнати. Крім того відстань між сусідськими вікнами має бути не менш як 7 метрів. Вони тепер мають 3 вікна і підвальне вікно, які межують з їх вікнами. А у кінці травня 2021 року, неподалік від їх вікна? поклали камеру відеонагляду з ультрафіолетовими променями, з властивостями фіксації звуку, чим порушують їхнє право приватного життя. Камера в полі зору має частину двора позивача й вікна з кімнатою, і сусіди роблять їй зауваження, що вона ходить по двору, хоча б мали лише контролювати, як хтось торкається їх огорожі.

У своєму позові позивач просить суд: 1) скасувати рішення Вишківської селищної ради про виділ земельної ділянки для будівництва будинку й житлових споруд, зняти огорожу та привести огорожу у стан до грудня 2019 року; 2) скасувати кадастровий номер земельної ділянки :05:001:0115 з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житла площею 0,0707 га та державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно від 01.08.2018 р.; 3) скасувати будівельні документи за адресою АДРЕСА_1 , від 14.08.2018 №ЗК65 повідомлення про початок будівельних робіт, будівельний паспорт від 07.08.2018;.4) прийняти рішення про замурування вікон, що межують з їх будинком через невідповідність будівельним нормам; 5) заборонити функціонування двох димоходів, чим порушується санітарні права та право на чисте повітря; 6) заборонити встановлення камер біля сусідських вікон менше ніж за сім метрів, заборонити встановлення відеокамер для спостереження за сусідськими вікнами й двором; 7) стягнути з подружжя ОСОБА_6 моральну шкоду у розмірі 80 000 грн.

У відзиві на позов представник відповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_3 адвокат Плешинець М.В. просить у його задоволенні відмовити. В обґрунтування вказує, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.10.2014 року ОСОБА_5 прийняв у спадщину житловий будинок у АДРЕСА_1 , отже таке майно є його особистою приватною власністю. Відтак власником, який наділений правом звернення до суду із захистом своїх прав на землю є саме ОСОБА_5 . Враховуючи характер набутого майна в порядку спадкування, позивачка не має жодних прав на таке майно, а отже не може звернутися до суду із захистом таких прав. Також не має жодних доказів, який би підтверджував факт накладення земельних ділянок. Щодо вимоги про скасування будівельного паспорту та повідомлення про початок будівельних робіт, то чинне законодавство не передбачає таких санкцій як скасування будівельного паспорта. Будівельний паспорт вичерпує свою дію шляхом реєстрації про початок будівельних робіт, а тому його скасування не породжує жодних наслідків. Скасування будівельного паспорту не є підставою для скасування права на виконання будівельних робіт. Щодо скасування повідомлення про початок будівельних робіт, то єдиною підставою для скасування реєстрації декларації є подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Вказує, що декларація про початок будівельних робіт фактично вичерпала свою дію, внаслідок реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта. Щодо вимог про замурування вікон, заборони функціонування двох димоходів та камер відеоспостережень, то такі є недоведеними. Необґрунтованим є жодним чином і спричинення позивачу моральної шкоди.

Відповідачем відділом містобудування, архітектури та інфраструктури Хустської РДА подано заперечення (відзив) на позов у якому просить відмовити у його задоволенні. Вказує, що власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_5 , який самочинно провів реконструкцію житлового будинку з однокімнатного в двокімнатний, влаштувавши вікно в бік сусідньої земельної ділянки, чим порушив ДБН. ОСОБА_5 досі не вступив у право власності на земельну ділянку. Будівельний паспорт ОСОБА_3 видано у відповідності до вимог чинного законодавства.

У поясненні на позов третя особа ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області вказує, що кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Підставами ж для визнання недійсним акта державного органу недійсним є невідповідність його вимогам законодавства або компетенції органу та прав та охоронюваних інтересів особи.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 02.11.2021 року замінено у даній справі відповідача ДАБІ у Закарпатській області на його правонаступника Управління ДІАМ у Закарпатській області. У зв`язку із зміною найменування замінено у даній справі відповідача відділ містобудування та архітектури Хустської РДА на Відділ містобудування, архітектури та інфраструктури Хустської РДА. Змінено найменування третьої особи з відділу Держгеокадастру Хустської РДА на Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області.

Ухвалою Хустського районного суду від 29.11.2022 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті на 21.12.2021 року о 10 годині 00 хвилин.

У судовому засіданні представник відповідачів ОСОБА_1 заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судові засідання.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказана позиція неодноразово підтримувалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18.

Суд констатує, що після закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду, позивач ОСОБА_2 неодноразово не з`являлася у судове засідання: від 25.03.2022, 28.04.2022, 26.05.2022, 23.06.2022, 19.07.2022 та 08.09.2022 року. При цьому позивач належним чином повідомлялася про дату, час і місце судового розгляду двох останніх судових засідань від 19.07.2022 та від 08.09.2022 року (Том 2, а.с.75, 76, 85). При цьому позивачкою ОСОБА_2 не подавалася заява про розгляд справи у її відсутності, а лише була подана заява від 25.03.2022 у якій просила «продовження розгляду справи було проведено після закінчення військового стану в Україні» (Том 2, а.с.61).

З приводу цієї заяви ОСОБА_2 суд зазначає наступне.

Так, загальновідомим є факт, що внаслідок збройної агресії рф в Україні з 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який наразі триває. Введення в Україні воєнного стану само по собі є обставиною, яка свідчить про поважність неявки учасників справи у судове засідання. Разом з тим, передбачити момент закінчення воєнного стану неможливо, також введення воєнного стану в державі за загальним правилом не є підставою для зупинення розгляду справи. За таких обставин, клопотання ОСОБА_2 щодо продовження розгляду справи після завершення воєнного стану неможливо задовольнити, позаяк неможливо передбачити такий момент. У зв`язку з чим, суд призначав судовий розгляду у даній цивільній справі з певною періодичністю, у урахуванням графіку інших судових засіданнь та вимог щодо розумних строків розгляду справи, і в такі судові засідання ОСОБА_2 не з`являлася. Також суд звертає увагу, що Закарпатська область є відносно спокійною, ситуація в області є стабільною не зважаючи на введення в державі воєнного стану. Відтак на думку суду сама по собі така обставина, не свідчить про наявність серйозних перешкод для явки позивача у судові засідання.

З огляду на викладене, на думку суду, подана ОСОБА_2 заява від 25.03.2022 року не є перешкодою для можливості застосування приписів ст. 257 ЦПК України.

Відтак, оскільки належним чином повідомлений позивач повторно не з`явилася в судове засідання, клопотання про розгляд справи у її відсутності не подавала, то відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України позов ОСОБА_2 слід залишити без розгляду.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст.257,260-261 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_2 до Вишківської селищної ради, відділу містобудування, архітектури та інфраструктури Хустської РДА, Управління ДІАМ у Закарпатській області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, про скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку, скасування дозволу на будівництво та будівельного паспорту, приведення меж сусідських земельних ділянок у попередній стан, усунення порушень права приватної власності та приватного життя, стягнення моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено 08.09.2022 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.