Справа № 461/5844/21
Провадження № 2/461/193/22
УХВАЛА

06.09.2022 року місто Львів Галицький районний суд м. Львова у складі:

Головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Скрутень Х.Б.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

(адреса: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 )

до

ОСОБА_2

(адреса: АДРЕСА_2 )

Третя особа ОСОБА_3

(адреса: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_2 )

про усунення перешкод у користуванні майном шляхом звільнення,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть клопотання та дані про особу, яка його заявила, суть питання, яке вирішується судом.

У провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом звільнення.

Ухвалою суду від 09.08.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

24.01.2022 року підготовче провадження у справі закрито.

У судове засідання, призначене на 06 вересня 2022 року о 15 годині 30 хвилин, позивач та її представник не з`явилися, однак останній подав до суду заяву про залишення позову без розгляду, у зв`язку із зміною власника спірного приміщення.

Інші учасники процесу у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином у відповідності до вимог статті 128 ЦПК України, що підтверджується матеріалами справи.

Мотиви та висновки суду, а також положення закону,

яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмову заяву представника позивача адвоката І.М. Ганича, матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно положень ч.ч.1,2 ст. 2 ЦПК України , завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до п. 5 ч. 3 наведеної статті, до основних засад (принципів) цивільного судочинства, серед іншого, віднесено диспозитивність.

Частиною першою статті 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно частини 4 статті 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до положень п.п. 3, 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи, серед іншого, мають право подавати заяви та клопотання, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Згідно норм статті 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Відповідно до ч. 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як наведено у Постанові Верховного Суду від 11 квітня 2019 року (справа № 712/13263/17): «Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності) в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Тому суд зобов`язаний залишити заяву без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням».

Таким чином, виходячи з того, що позивач подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, внаслідок зміни власника спірного приміщення, чим по суті повідомив суд про відсутність необхідності у подальшому судовому розгляді з метою реалізації права на ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача, дотримуючись засад диспозитивності, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для задоволення поданої заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 260 ЦПК України, суд, ?

постановив:

Заяву представника позивача адвоката І.М. Ганича про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом звільнення ? задовольнити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 06.09.2022 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.