Справа № 693/431/22
Провадження № 2/693/240/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

12.10.2022 Жашківський районний суд Черкаської області в особі судді Коцюбинської Ю.Д., за участю секретаря судових засідань Чумак Р.М. розглянувши в порядку спрощеного провадження позовну заяву заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Жашківської міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня» Жашківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на лікування особи, яка потерпіла від злочину,

У С Т А Н О В И В:

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що ОСОБА_1 21.04.2021 року близько 22 год 50 хв, керуючи автомобілем марки «Volkswagen Passat B5» державний номер НОМЕР_1 та рухаючись по вул. Лікарняний м. Жашків Уманського району Черкаської області, здійснюючи маневр повороту ліворуч на вул. Польову, порушуючи вимоги п. 2.3 б, п. 10.1, п. 16.13 Правил дорожнього руху України, будучи не уважним, не врахував дорожню обстановку, не впорався із керуванням та не забезпечивши безпеки для руху інших учасників дорожнього руху, допустив зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ-21053» державний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , 1978 року народження, який рухався у зустрічному для нього напрямку.

В наслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження у вигляді струсу головного мозку, забійної рани нижньої губи зліва, рани передньої поверхні правої гомілки в верхній третині, закритого перелому правої ліктьової кістки із зміщенням уламків, які в сукупності згідно висновку судово-медичної експертизи відноситься до тілесного ушкодження середнього ступеню тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 17.08.2021 року звільнив ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 286 КК України, у зв`язку з примиренням з потерпілим.

Внаслідок отриманих в ДТП тілесних ушкоджень потерпілий ОСОБА_2 перебував на лікуванні у відділенні загальної хірургії Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня» (надалі Лікарня) в період з 21.04.2021 року до 07.05.2021 року.

Відповідно до довідки-розрахунку Лікарні від 25.05.2022 року № 01-01-11/532 загальна вартість лікування ОСОБА_2 становить 18 405,38 грн.

Враховуючи, що ОСОБА_3 самостійно до суду із відповідним позовом про відшкодування витрат до суду не зверталась, на думку позивача є підстави для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову з метою захисту інтересів держави.

Відповідач визнав позовні вимоги у повному обсязі.

ІІ. Заяви, клопотання та процесуальні дії у справі.

29.06.2022 року Жашківський районний суд Черкаської області ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження.

11.07.2022 року від Лікарні надійшла заява з проханням розглянути справу без участі представника та задовольнити позовні вимоги.

08.08.2022 року від Жашківської міської ради Черкаської області надійшрв лист із уточненням розрахункових рахунків.

Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.

Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 17.08.2021 року (справа № 693/506/21) звільнив ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим (арк. с. 21-22).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 21.04.2021 року близько 22 год 50 хв, керуючи автомобілем марки «Volkswagen Passat B5» державний номер НОМЕР_1 та рухаючись по вул. Лікарняний м. Жашків Уманського району Черкаської області, здійснюючи маневр повороту ліворуч на вул. Польову, порушуючи вимоги п. 2.3 б, п. 10.1, п. 16.13 Правил дорожнього руху України, будучи не уважним, не врахував дорожню обстановку, не впорався із керуванням та не забезпечивши безпеки для руху інших учасників дорожнього руху, допустив зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ-21053» державний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , 1978 року народження, який рухався у зустрічному для нього напрямку.

В наслідок вказаної дорожньо-транспортної пригоди водій ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження у вигляді струсу головного мозку, забійної рани нижньої губи зліва, рани передньої поверхні правої гомілки в верхній третині, закритого перелому правої ліктьової кістки із зміщенням уламків, які в сукупності згідно висновку судово-медичної експертизи відноситься до тілесного ушкодження середнього ступеню тяжкості, що спричинили тривалий розлад здоров`я.

Уманська окружна прокуратура звернулась до Лікарні листом від 04.05.2022 року № 53/1-376, в якому просила повідомити інформацію щодо лікування ОСОБА_2 та відшкодування вартості такого лікування в добровільному порядку (арк. с. 16-17).

Листом від 25.05.2022 року № 01-01-11/532 Лікарня повідомила, що до суду із позовом про відшкодування вартості лікування не зверталась у зв`язку з відсутністю кваліфікованого спеціаліста юриста (арк. с. 24).

Також Лікарня повідомила, за фактичними витратами на лікування із розрахунку вартості 1 ліжко-дня вартість становить 18 405,38 грн (арк. с. 25).

ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Щодо представництва прокурором інтересів держави.

Відповідно до пункту 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру».

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті (абзаци 1 і 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року (справа № 912/2385/18) наведено такі правові висновки:

«Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим».

Прокурор звернувся до Лікарні 04.05.2022 року з питанням щодо звернення до суду із позовом про стягнення з ОСОБА_1 вартості лікування ОСОБА_2 . Зокрема, запропоновано надати інформацію про причини не звернення до суду та чи планується таке звернення (арк. с. 16-17). Також, із питанням про звернення до суду Прокурор звернувся до голови Жашківської ОТГ (арк. с. 18-20).

У зв`язку із не зверненням Лікарні із відповідним позовом до суду, прокурор повідомив Лікарню та голову Жашківської ОТГ, що Уманською окружною прокуратурою підготовлено позовну заяву в інтересах держави (арк. с. 47, 48), яка 16.06.2022 року надійшла до Жашківського районного суду Черкаської області.

Частиною 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

За приписами ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 17.08.2021 року (справа № 693/506/21) звільнив ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим (арк. с. 21-22).

Те, що тілесні ушкодження ОСОБА_2 отримав саме внаслідок ДТП, за яке відносно відповідача було відкрито кримінальне провадження та, в подальшому, ухвалою суду звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку з примиренням з потерпілим, не є спірним між сторонами.

Частиною 1 ст. 55 КПК України встановлено, що потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Відповідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною 1 ст. 1206 ЦК України встановлено, що особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, зобов`язана відшкодувати витрати закладові охорони здоров`я на лікування потерпілого від цього кримінального правопорушення, крім випадку завдання шкоди при перевищенні меж необхідної оборони або у стані сильного душевного хвилювання, що виникло раптово внаслідок насильства або тяжкої образи з боку потерпілого.

Враховуючи викладене, суд погоджується з думкою позивача, щодо наявності підстав для стягнення з ОСОБА_1 , як з особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, витрат закладу охорони здоров`я на лікування ОСОБА_2 , особи, яка потерпіла від цього кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 2 «Порядку обчислення розміру фактичних витрат закладу охорони здоров`я на стаціонарне лікування потерпілого від злочинного діяння та зарахування стягнених з винних осіб коштів до відповідного бюджету і їх використання», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №545 від 16.07.1993, сума коштів, яка підлягає відшкодуванню, визначається закладом охорони здоров`я, в якому перебував на лікуванні потерпілий, виходячи з кількості ліжко-днів, проведених ним в стаціонарі, та вартості витрат на його лікування в день. Кількість ліжко-днів визначається на підставі медичної картки стаціонарного хворого (форма 003/у) або інших документів, які підтверджують дату госпіталізації та виписки хворого із стаціонара лікувального закладу.

Визначення суми витрат на лікування потерпілого за один ліжко-день провадиться виходячи з фактичної кількості ліжко-днів і загальної суми фактичних витрат за місяць (в якому проводилось лікування) на утримання лікувального закладу, за винятком витрат на капітальні вкладення, капітальний ремонті придбання інвентаря та обладнання.

За приписами ч. 3 ст. 1206 ЦК України якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, що є у державній власності, у власності Автономної Республіки Крим або територіальної громади, спільній власності територіальних громад, кошти на відшкодування витрат на лікування зараховуються до відповідного бюджету, за рахунок якого таке лікування фінансувалося. Якщо лікування проводилося закладом охорони здоров`я, який за відповідні надані медичні послуги отримує кошти згідно з договором про медичне обслуговування населення за програмою медичних гарантій, такі кошти зараховуються до Державного бюджету України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем доведено обґрунтованість своїх вимог, які визнано відповідачем, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

V. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частин 1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 6 ст. 141 ЦПК України встановлено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, враховуючи задоволення позовних вимог, обов`язок із сплати судового збору покладається на відповідача.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 206, 209, 258, 265, 273, 274, 277, 279 ЦПК України,суд

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Жашківської міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня» Жашківської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування витрат на лікування особи, яка потерпіла від злочину - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Комунального некомерційного підприємства «Жашківська багатопрофільна лікарня» Жашківської міської ради витрати на лікування особи, яка потерпіла від злочину у розмірі 18 405,38 грн.

Кошти необхідно зарахувати за наступними реквізитами:

призначення платежу 24060300 інші платежі;

одержувач: ГУК у Черкаській області/тг м. Жашків/24060300;

банк: Казначейство України (ЕАП);

рахунок: UA0023627;

МФО: 899998;

код ОКПО: 37930566.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судові витрати по сплаті судового збору на користь держави в розмірі 2 481 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Черкаського апеляційного суду через Жашківський районний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса відсутня.

У відповідності до п.п.15.5 п. 5 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Повний текст рішення складено 12 жовтня 2022 року.

Суддя Ю. Д. Коцюбинська