Справа № 932/5035/22
Провадження №2-зз/932/27/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в складі :

головуючого судді - Бакуменко А.В..,

за участю секретаря судового засідання - Сусла А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кияненко Дар?ї Олегівни про скасування заходів забезпечення позову в межах справи № 932/5035/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ-ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:
Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Кияненко Д.О. звернулась до суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ-ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди .

Свою заяву обґрунтовує тим, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.09.2022 року з метою забезпечення позову було накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_1 , що містяться на відкритих рахунках у банківських та інших фінансових установах, а також, на кошти на рахунках у банківських та інших фінансових установах, що будуть відкриті після винесення ухвали суду про арешт коштів в межах ціни позову, а саме у розмірі 7 600 000,00 (сім мільйонів шістсот тисяч) грн.
Зазначає, що ОСОБА_1 не отримав копію даної ухвали, однак вже 12.09.2022 року він не зміг скористуватись своєю зарплатною карткою. В зв?язку з накладенням арешту на рахунки.

Таким чином, за ухвалою суду було накладено арешти на карткові рахунки на котрі перераховується заробітна плата, що є недопустимим, в зв`язку з чим просить суд, скасувати забезпечення позову.

В судове засідання сторони не з`явились. Повідомлялись про дату, час та місце судового розгляду належним чином.

Від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кияненко Д.О.. надійшла заява про розгляд справи у його відсутності. Клопотання підтримує та просить задовольнити.

Представники позивачів у справі ТОВ «Квартал-Груп» та ТОВ «Ейстет Сіті» до суду на призначену дату та час не з?явились, причин неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.

Разом з тим, клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Розгляд справи здійснювався за відсутності учасників справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку, що заява підставна та підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.09.2022 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ-ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди накладено арешт на грошові кошти ОСОБА_1 , що містяться на відкритих рахунках у банківських та інших фінансових установах, а також, на кошти на рахунках у банківських та інших фінансових установах, що будуть відкриті після винесення ухвали суду про арешт коштів в межах ціни позову, а саме у розмірі 7 600 000,00 (сім мільйонів шістсот тисяч) грн..
Питання щодо скасування заходів забезпечення позову вирішується відповідно до положень ст. 158 ЦПК України.

У пунктах 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» судам роз`яснено, що забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, поставляється ухвала.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі Пантелеєнко проти України зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом. У рішенні від 31 липня 2003 року у справі Дорани проти Ірландії Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття ефективний засіб передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

Згідно ст.55 Конституції України, "кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань".

Не допускається забезпечення позову шляхом: накладення арешту на заробітну плату; накладення арешту на пенсію та стипендію; допомогу по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, яка виплачується у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю (включаючи догляд за хворою дитиною), вагітністю та пологами, по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку; на допомогу, яка виплачується касами взаємодопомоги, благодійними організаціями, а також на вихідну допомогу; допомогу по безробіттю, на майно або грошові кошти неплатоспроможного банку, банку, щодо якого прийнято рішення про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію банку з підстав, визначених статтею 77 Закону України "Про банки і банківську діяльність" (крім ліквідації банку за рішенням його власників), а також на майно (активи) або грошові кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб. Ця вимога не поширюється на позови про стягнення аліментів, про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, про відшкодування збитків, заподіяних кримінальним правопорушенням.

З доводів заяви представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Кияненко Д.О. та матеріалів доданих до заяви, вбачається, що ОСОБА_1 отримує грошове забезпечення та грошову винагороду військовослужбовця, однак з 12.09.2022 року він не може користуватись даним грошовими коштами, оскільки на рахунки накладено арешт.

Згідно до довідки Фінансово-економічної служби військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_1 нараховуються виплати на рахунки відкриті в ПАТ КБ «ПриватБанку».

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.10 постанови №9 від 22.10.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Аналіз зазначених правових норм і роз`яснення Пленуму Верховного Суду дає можливість зробити висновок про те, що підставою для скасування заходів забезпечення позову на розсуд суду можуть бути будь-які обставини, які свідчать про відсутність потреби у забезпеченні позову, про неефективність вжитих заходів, про невідповідність вжитих заходів дійсним обставинам справи, про наявність зловживань з боку позивача при вирішенні питання про забезпечення позову тощо.

Якщо накладено арешт на рахунок з цільовими коштами, особа має звернутися до відповідного органу, надавши документальне підтвердження того, що поточний рахунок використовується виключно для зарахування цільових виплат. Це може бути довідка бухгалтерії з місця роботи, навчання, соціального страхування, пенсійного фонду тощо.

Тобто, заробітна плата, стипендія, пенсія, соціальна допомога та інші соціальні виплати це так звані кошти цільового призначення.

Якщо банк відкрив окремий рахунок виключно для зарахування цільових надходжень, то він має повернути без виконання отриману ухвалу з зазначенням причин повернення.

Звертаючись до суду з даною заявою, заявник посилається на те, що накладення арешту на рахунок для зарахування грошового забезпечення, позбавило можливості отримувати заробітну плату, яка є єдиним джерелом її існування.

Статтею 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом; громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року №95, ратифікована 23 червня 1992року, заробітна плата може стати об`єктом арешту або передачі лише у такій формі й у таких межах, які визначено національним законодавством. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.

Відповідно до ч.1ст.25 ЗУ «Про оплату праці» забороняється будь-яким способом обмежувати працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, крім випадків, передбачених законодавством.

Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає Законом право громадянина на своєчасне одержання заробітної плати.

Накладення арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав особи.

Відповідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Крім того, оскільки кошти, що регулярно надходять на рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк», що відкритий на ім`я ОСОБА_1 - НОМЕР_2 та НОМЕР_3 , - є рахунками для зарахування грошового забезпечення та грошової винагороди військовослужбовця, тобто фактично заробітна плата, - арешт, накладений на цей рахунок - є, відповідно до ч.1ст.25 ЗУ «Про оплату праці» - обмеженням працівника вільно розпоряджатися своєю заробітною платою, оскільки рахунок призначений для виплати заробітної плати, а арешт унеможливлює своєчасне здійснення виплати роботодавцем заявниці заробітної плати - це створює порушення конституційних прав заявника на своєчасне отримання заробітної плати з моменту накладення арешту і триває дотепер, і є підставою для негайного відновлення прав шляхом звільнення від арешту банківських рахунків.

Відповідно до ч.4, 11 ст. 158 ЦПК України за результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.158, 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Кияненко Дар?ї Олегівни про скасування заходів забезпечення позову в межах справи № 932/5035/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ-ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 07.09.2022 року у справі № 932/5035/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ-ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» про забезпечення позову по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВАРТАЛ ГРУП» та Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕСТЕЙТ СІТІ» до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, а саме, зняти арешт з грошових коштів ОСОБА_1 , що містяться на відкритих рахунках у банківських та інших фінансових установах.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.В. Бакуменко