Ухвала

Іменем України

07 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 369/5585/20

провадження № 61-8046ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О.,

вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду

від 27 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Воробйової Тетяни Анатоліївни, приватного нотаріуса Васильєвої Наталії Іванівни, приватного нотаріуса Гамаль Ірини Миколаївни, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпінь, Ходосіївська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку і поновлення державної реєстрації права власності на земельну ділянку,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса Гамаль І. М., треті особи: Головне управління

Держгеокадастру у Київській області міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпінь, Ходосіївська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку і поновлення державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня

2021 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, оскільки така не відповідала вимогам пунктів 3, 4, 8 частини третьої статті 175, частини четвертої статті 177 ЦПК України, статтям 4, 6, 7 Закону України «Про судовий збір», запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви та роз`яснено, що у разі невиконання вимог ухвали суду позовна заява буде залишена без розгляду.

03 серпня 2021 року на виконання вимог ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2021 року ОСОБА_2 подано заяву про усунення недоліків, в якій зазначено, що відповідно до звіту про експертно-грошову оцінку від 28 липня 2021 року вартість земельної ділянки загальною площею

0,1096 га (кадастровий номер :04:002:0184), яка розташована за адресою: с/т «Горобина», Ходосівська сільська рада, Києво-Святошинський район, Київська область, становить 642 000,00 грн, до заяви додано копію звіту про експертно-грошову оцінку земельної ділянки від 28 липня 2021 року та копію квитанції про сплату судового збору від 29 липня 2021 року у розмірі 6 420,00 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду.

Місцевий суд дійшов висновку, що оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви у повному обсязі у встановлений судом строк, тому позов ОСОБА_2 підлягає залишено без розгляду з підстав, передбачених пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, ОСОБА_2 звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду мотивована тим, що 27 липня 2021 року заявником подано заяву, в якій він просив змінити процесуальний статус приватного нотаріуса Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса

Гамаль І. М. з відповідачів та залучити їх до участі у справі в якості третіх осіб. Оскільки місцевий суд вказану заяву не вирішив, апеляційний суд дійшов висновку, що визначивши ціну позову, сплативши судовий збір, а також визначившись з позовними вимогами до кожного із відповідачів з урахуванням заяви про зміну процесуального статусу приватних нотаріусів, позивач усунув недоліки, а тому направив справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

18 серпня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року, у якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 вересня 2021 року.

В обґрунтування касаційної скарги заявник зазначає, що заява про зміну процесуального статусу приватного нотаріуса Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса Гамаль І. М. не є заявою про усунення недоліків, визначених ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2021 року, оскільки подана до постановлення ухвали про усунення недоліків позовної заяви. Зазначає, що заявником в матеріалах на усунення недоліків не зазначено ціну позову, тобто не виконано вимоги ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2021 року. Вказує, що ОСОБА_2 не виконано вимог ухвали місцевого суду про залишення позовної заяви без руху в частині зазначення наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів.

Перевіривши доводи касаційної скарги, оскаржуване судове рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження у цій справі.

Пунктом 2 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду апеляційному порядку.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Із матеріалів касаційної скарги, змісту оскаржуваного судового рішення суд дійшов висновку, що скарга є необґрунтованою, правильне застосування судом норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення.

Такого висновку суд дійшов з огляду на таке.

У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Положеннями статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Апеляційним судом встановлено, що у травні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса

Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса

Гамаль І. М., треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпінь, Ходосіївська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , про визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку і поновлення державної реєстрації права власності на земельну ділянку.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 липня

2020 року у складі судді Пінкевич Н. С. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче провадження.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 жовтня

2020 року у складі судді Пінкевич Н. С. частково задоволена заява позивача про витребування доказів. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гамаль І. М. належним чином завірену копію договору купівлі-продажу земельної ділянки (кадастровий номер :04:002:0184), укладеного 06 липня 2018 року, за реєстровим № 3134. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Васильєвої Н. І. належним чином завірену копію договору купівлі-продажу земельної ділянки (кадастровий номер :04:002:0184), укладеного 26 жовтня 2017 року, за реєстровим № 1732. Витребувано у приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Воробйової Т. А. належним чином завірену копію договору купівлі-продажу земельної ділянки (кадастровий номер :04:002:0184), укладеного 08 липня 2016 року, за реєстровим №2577.

Ухвалою від 01 грудня 2020 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Ковальчук Л. М. прийняла указану справу до свого провадження, оскільки згідно з розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі здійснено повторний автоматизований розподіл у зв`язку з перебуванням судді Пінкевич Н. С. у соціальній відпустці.

27 липня 2021 року позивачем подано заяву про зміну процесуального статусу приватного нотаріуса Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса Гамаль І. М. з відповідачів на третіх осіб.

По цій процесуальній заяві судом не прийнято жодного процесуального рішення.

Натомість у цей же день ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2021 року у складі судді Ковальчук Л. М. позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху, оскільки така не відповідала вимогам пунктів 3, 4, 8 частини третьої статті 175, частини четвертої статті 177 ЦПК України, а саме: позивачем не зазначено щодо наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не зазначено ціну позову та зміст позовних вимог до кожного із відповідачів. Крім того, позивачем не сплачений судовий збір за вимогою майнового характеру з урахування визначення ціни позову. Позивачу запропоновано усунути недоліки позовної заяви та роз`яснено, що у разі невиконання вимог ухвали суду про усунення недоліків, позовна заява буде залишена без розгляду.

03 серпня 2021 року на виконання вимог ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 липня 2021 року заявником подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначено, що відповідно до звіту про експертно-грошову оцінку від 28 липня 2021 року вартість земельної ділянки загальною площею 0,1096 га (кадастровий номер :04:002:0184), яка розташована за адресою: с/т «Горобина», Ходосівська сільська рада, Києво-Святошинський район, Київська область, становить 642 000,00 грн, додано до заяви копію звіту про експертно-грошову оцінку земельної ділянки від 28 липня 2021 року та копію квитанції про сплату судового збору від 29 липня 2021 року у розмірі 6 420,00 грн.

Таким чином, визначивши ціну позову, сплативши судовий збір, а також визначившись з позовними вимогами до кожного із відповідачів з урахуванням заяви про зміну процесуального статусу приватних нотаріусів, позивач усунув недоліки, визначені ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 27 липня 2021 року. Крім того, з урахуванням витребуваних судом доказів - копій договорів купівлі-продажу земельної ділянки, щодо якої виник спір, вимоги пункту 8 частини другої статті 175 ЦПК України позивачем виконані.

Ураховуючи вищевикладене, апеляційний суд дійшов висновку, що залишення позовної заяви без розгляду у цій справі суперечить завданню цивільного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого судового захисту прав, а також доступу до правосуддя, закладеного Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховний Суд погоджується із такими висновками суду апеляційної інстанції.

Доводи касаційної скарги про те, що заява про зміну процесуального статусу відповідачів не є заявою про усунення недоліків, визначених ухвалою місцевого суду від 27 липня 2021 року, оскільки вона подана до постановлення ухвали про усунення недоліків позовної заяви, не заслуговують на увагу з огляду на таке.

27 липня 2021 року, тобто у день постановлення ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області про залишення позовної заяви ОСОБА_2 без руху, останній звернувся до суду із заявою про зміну процесуального статусу приватного нотаріуса Воробйової Т. А., приватного нотаріуса Васильєвої Н. І., приватного нотаріуса Гамаль І. М. з відповідачів на третіх осіб.

Невирішення судом першої інстанції цієї процесуальної заяви позивача, а постановлення в той же день ухвали про залишення позовної заяви без руху, зокрема, з підстави не зазначення останнім змісту позовних вимог до кожного із відповідачів, є процесуальним порушенням.

Верховний Суд наголошує на тому, що навіть у разі здійснення повторного авторозподілу справи та визначення іншого судді-доповідача після відкриття провадження у справі, суд в особі нового судді-доповідача не може вдаватись до надмірного формалізму при використанні повноважень, передбачених пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України, які передбачають підстави залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі, якщо таке провадження відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу. Такі повноваження повинні використовуватись лише для усунення істотних недоліків позовної заяви, які виявлено після відкриття провадження у справі, тобто таких, які не дають можливість виконати завдання цивільного судочинства.

Доводи касаційної скарги про те, що ОСОБА_2 в матеріалах на усунення недоліків не зазначено ціну позову, Верховний Суд оцінює критично, оскільки позивачем до заяви про усунення недоліків додана копія звіту про експертно-грошову оцінку земельної ділянки від 28 липня 2021 року, в якому визначена вартість спірної земельної ділянки, що дає можливість визначити ціну позову.

Доводи касаційної скарги про те, що ОСОБА_2 не виконано вимог ухвали місцевого суду про залишення позовної заяви без руху в частині зазначення наявності у нього або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів,

не заслуговують на увагу, оскільки позивач у жовтні 2020 року звертався до місцевого суду з клопотанням про забезпечення доказів, в якому просив витребувати оригінали договорів купівлі-продажу спірної земельної ділянки і ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 жовтня 2020 року таке клопотання задоволено частково та витребувано належним чином завірені копії договорів купівлі-продажу спірної земельної ділянки. Інформація про наявність оригіналів указаних договорів купівлі-продажу знаходилася в матеріалах справи,

а тому ця інформація була відома суду.

Враховуючи вищевикладене, Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосовування апеляційним судом норм процесуального права є очевидним, наведені у касаційній скарзі доводи правильність висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, що дає підстави для висновку про необґрунтованість касаційної скарги ОСОБА_1 на оскаржувану постанову Київського апеляційного суду

від 27 липня 2022 року.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , приватного нотаріуса Воробйової Тетяни Анатоліївни, приватного нотаріуса Васильєвої Наталії Іванівни, приватного нотаріуса Гамаль Ірини Миколаївни, треті особи: Головне управління Держгеокадастру у Київській області міськрайонного управління у Києво-Святошинському районі та м. Ірпінь, Ходосіївська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , про визнання недійсним і скасування державного акта на право приватної власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельної ділянки, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку і поновлення державної реєстрації права власності на земельну ділянку відмовити.

Копію ухвали та додані до скарг матеріали направити особам, які подали касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О. В. Ступак І. Ю. Гулейков С. О. Погрібний