Провадження №2/359/1124/2022
УХВАЛА

29 вересня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Ступарик К.В.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_2 ,

за участю представника третіх осіб ОСОБА_3 ,

здійснюючи в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , про визнання заповіту недійсним,

встановив:

Представник третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 подав письмові пояснення (а.с.151-152), в яких він посилається на те, що у спадковому реєстрі відсутні відомості про складення заповіту ОСОБА_8 . Ця обставина свідчить про відсутність предмета спору. Тому представник третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 просить суд закрити провадження у цивільній справі.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечує проти закриття провадження у цивільній справі.

Представник відповідача ОСОБА_2 також заперечує проти вжиття цього процесуального заходу та посилається на те, що в матеріалах цивільної справи міститься копія заповіту, дійсність якого оспорюється. Ця обставина свідчить про існування предмета спору. Тому представник відповідача ОСОБА_2 просить суд відмовити у задоволенні клопотання про закритті провадження в цивільній справі.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 8 «Зупинення і закриття провад-ження у справі. Залишення позову без розгляду» розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як роз`яснив Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 20 вересня 2021 року у справі №638/3792/20 (провадження №61-3438 сво21), під предметом спору належить розуміти об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «спір про право» має розглядатись не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Встановлено, що об`єктом спірних правовідносин, які за своєю правовою природою відносяться до спадкових, є не сам заповіт, а право на спадкування після смерті ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ця обставина свідчить про існування предмета спору.

Дійсно, в інформаційній довідці зі спадкового реєстру №70107869 від 22 вересня 2022 року (а.с.155) відсутня інформація про складення заповіту ОСОБА_8 . Натомість, в матеріалах цивільної справи міститься копія заповіту від 2 лютого 2021 року (а.с.6), яким все своє майно ОСОБА_8 заповів його сестрі ОСОБА_5 . Перевірка вчинення цього правочину та його дійсності і є змістом спадкового спору, що виник між ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , а також ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Цей спір може бути вирішений виключно за результатом розгляду цивільної справи по суті, а не на стадії підготовчого провадження при розгляді клопотання про закриття провадження у цивільній справі.

З огляду на це суд вважає, що підстави для закриття провадження у цивільній справі відсутні.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, абз.2 ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про закриття провадження у цивільній справі відмовити.

Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець