Номер провадження: 22-ц/813/1868/22
Справа № 501/1817/16-ц
Головуючий у першій інстанції Смирнов В. В.
Доповідач Громік Р. Д.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

12.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючого судді - Громіка Р.Д.,

суддів - Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І.,

розглянувши заяву адвоката Латій Олени Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід колегії суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, встановлення порядку користування житловим приміщенням та стягнення грошової компенсації, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на нерухоме майно,

встановив:

Рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 18 вересня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково; у задоволенні зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 відмовлено.

Не погодившись з вищезазначеним рішенням, 02 листопада 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на вищевказане судове рішення.

Розгляд справи призначено на 12 жовтня 2022 року на 10 год. 45 хв.

12 жовтня 2022 року о 08 год. 00 хв. адвокатом Латій О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подано заяву про відвід колегії суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І., яка вмотивована тим, що 05 жовтня 2022 року адвокат Латій О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , було подано клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду, а ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року у задоволенні заяви про проведення 12 жовтня 2022 року судового засідання в режимі відеоконференції колегією суддів було відмовлено, у зв`язку з тим, що до заяви про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду не додано докази її надіслання іншим учасникам справи. Так скаржник вважає, що колегією суддів застосовано надмірний формалізм, та відмова у розгляді справи в режимі відеоконференції обмежує доступ до правосуддя , що викликає сумнів у безсторонності у вирішенні справи колегією суддів.

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід суддів подана у день судового засідання, то вказана заява розглядається судом, який розглядає вказану цивільну справу.

Суд дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заявленого відводу вважає, що заява адвоката Латій О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід колегії суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І. не підлягає задоволенню, виходячи з такого.

З наведених в заяві обставин вбачається, що заявники фактично, не згодні з процесуальними рішеннями суду в даній справі, а саме з ухвалою Одеського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року, якою у задоволенні заяви адвоката Латій О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

Проте відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності і неупередженості суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу, в ході об`єктивної перевірки, має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Також слід зазначити, що законодавство, наділяючи учасника справи достатньо широким спектром процесуальних повноважень, зокрема і правом на відвід судді (суддів), разом з тим зауважує на недопустимості зловживання наданими процесуальними правами, оскільки необґрунтований відвід може сприяти безпідставному усуненню та ухиленню судді (суддів) від розгляду справи (апеляційної чи касаційної скарги), що суперечить завданню цивільного судочинства і зазіхає на саму сутність правосуддя, як такого.

Інших обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів заявником не наведено.

Оскільки відсутні підстави для відводу суддів, що містяться в національному законі, а також відсутні будь-які прояви упередженості суддів або їх особистих переконань з суб`єктивної точки зору та будь-які правомірні сумніви в безсторонності суддів з об`єктивної точки зору при розгляді процесуальних питань колегія суддів вважає, що заява адвоката Латій О.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід колегії суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І. не підлягає задоволенню.

Європейський Суд з прав людини у пункті 35 справи «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain), рішення від 26 жовтня 1988 року, і, в подальшому, постійно підкреслює, що зацікавлена особа повинна проявляти старанність при виконанні процедурних кроків, що стосуються неї, утримуватися від використання тактики відстрочки і використовувати можливості, передбачені національним законодавством, для скорочення розгляду.

Крім того, колегія суддів звертає увагу скаржника, що копію ухвали Одеського апеляційного суду від 06 жовтня 2022 року про відмову в задоволенні заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції адвокат Латій О.В. отримала на електронну пошту 06 жовтня 2022 року о 16 год. 52 хв., що підтверджується довідкою про доставку електронної відправки вкладення, та відповідно могла повторно подати заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з дотримання положень передбачених ст. 212 ЦПК України, проте не скористалась вказаним правом.

Суд звертає увагу на те, що діючи в рамках дозволеної поведінки права на відвід суддів, учасники процесу повинні використовувати це право з метою, що не протирічить цілям правосуддя а саме: не затягувати процес та не перешкоджати його здійсненню, а добросовісно користуватися процесуальними правами. Згідно із ст. 44 ЦПК України зловживанням процесуальними правами неприпустимо.

Керуючись ст.ст.36, 37, 39, 40 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

Заяву адвоката Латій Олени Вікторівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід колегії суддів Громіка Р.Д., Драгомерецького М.М., Дришлюка А.І. у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, встановлення порядку користування житловим приміщенням та стягнення грошової компенсації, за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на нерухоме майно залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду Р.Д. Громік

М.М. Драгомерецький

А.І. Дришлюк