Провадження № 2/761/2864/2022
15 вересня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: Волошина В.О.
при секретарі: Яницькій О.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,
В листопаді 2020р. позивач ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом (а.с. 1-5) до відповідачки ОСОБА_2 , і з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, їх зменшення та залучення співвідповідачів (а.с. 63-65.ю 72): ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просив суд:
- стягнути з кожного з відповідачів на користь позивача судовий збір по 1681,6 грн. та по 2750,0 грн. - витрати на професійну правничу допомогу.
Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що йому на праві спільної часткової власності належить частина квартири АДРЕСА_1 . 22 листопада 2017р. мало місце залиття його квартири з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 , яка на праві спільної часткової власності належить відповідачам. Як вставнолено Актом про залиття квартири позивача, причиною залиття стало вихід з ладу пральної машини в квартирі відповідачів. Внаслідок залиття квартира позивача має пошкодження та потребує ремонту. Оскільки в досудовому порядку відповідачі відмовляються відшкодувати заподіяні йому збитки, позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом для захисту своїх порушених прав.
Крім того, внаслідок залиття квартири позивача, йому були спричинені моральні страждання, внаслідок пошкодження його майна.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 15 грудня 2020р. відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.
Протокольними ухвалами суду від 15 вересня 2021р. було прийнято до розгляду заяву про зміну позовних вимог та задоволено заяву позивача про залучення співвідповідачів.
До судового засідання, сторона позивача клопотала перед судом про розгляд справи у свою відсутність, шляхом подання заяви до канцелярії суду, заявлені позовні вимоги сторона позивача підтримує в повному обсязі, з підстав, зазначених в позові та сторона не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, в судові засідання не з`являлися, свого представника до суду не направили, поважності причин неявки суду не повідомили, у встановлений судом, відповідачі відзиви на позов не подавали.
Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві спільної часткової власності позивачу (2/3 частини) та його донці ОСОБА_5 (1/3 частина) (а.с. 6, 7).
Судом встановлено, що 22 листопада 2017р. мало місце залиття належної на праві спільної часткової власності позивачу квартири АДРЕСА_1 .
Згідно Акту від 05 грудня 2017р. (а.с. 8), залиття квартири позивача сталося внаслідок виходу з ладу пральної машини в квартирі АДРЕСА_3 .
У зв`язку з залиттям квартири позивача було пошкоджено частково: коридор, кухню, ушкодження стелі, стін та підлоги, має місце деформація дверного полотна та дверної коробки (міжкімнатні двері).
З матеріалів справи вбачається, що квартира АДРЕСА_3 , належить на праві спільної часткової власності відповідачам: ОСОБА_2 (1/2 частина), ОСОБА_3 (1/4 частина), ОСОБА_4 (1/4 частина).
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
На спростування факту заподіяння шкоди (залиття квартири) та визначення розміру матеріального збитку, стороною відповідачів не було надано жодного доказу, як і не заявлялись відповідні клопотання про призначення судової експертизи або рецензування відповідного звіту.
Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Як передбачено вимогами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Частиною 1 ст. 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
У відповідності з п. 1), 3) ч. 2 цієї статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.
Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9 Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, з вини відповідачів, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також вказане залиття спричинило у позивача тривалий стресовий стан та душевні переживання, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, з урахуванням частки сторін у праві спільної часткової власності у належних їм квартир, а саме з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача у відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню 2333,1 грн., з відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 у відшкодування моральної шкоди по 1166,55 грн. з кожного.
Відповідно до ст. ст. 137, 141 ЦПК України, пропорційно до частини задоволених вимог, з відповідачки ОСОБА_2 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840,8 грн.; витрати на професійну правничу допомогу - 1833,15 грн.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку 1750,0 грн.; з відповідачів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір по 420,4 грн.; витрати на професійну правничу допомогу по 916,58 грн.; у відшкодування матеріальної шкоди по 6176,05 грн.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку по 875,0 грн. з кожного.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 17-19, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 274, 280, 282, 352, 354, 355 ЦПК України; ст.ст. 22, 23, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України; Постановами Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» за № 6 від 27 березня 1992р., «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995р., з подальшими змінами та доповненнями, суд, -
Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_6 ), ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 ) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди 6176 /шість тисяч сто сімдесят шість/ грн. 05 коп.; у відшкодування моральної шкоди 1166 /одна тисяча сто шістдесят шість/ грн. 55 коп.; судовий збір у розмірі 420 /чотириста двадцять/ грн. 40 коп.; витрати на професійну правничу допомогу - 916 /дев`ятсот шістнадцять/ грн. 58 коп.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку 875,0 /вісімсот сімдесят п`ять/ грн.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди 6176 /шість тисяч сто сімдесят шість/ грн. 05 коп.; у відшкодування моральної шкоди 1166 /одна тисяча сто шістдесят шість/ грн. 55 коп.; судовий збір у розмірі 420 /чотириста двадцять/ грн. 40 коп.; витрати на професійну правничу допомогу - 916 /дев`ятсот шістнадцять/ грн. 58 коп.; витрати пов`язані з залученням спеціаліста оцінювача для оцінки розміру матеріального збитку 875,0 /вісімсот сімдесят п`ять/ грн.
В решті позову відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 20 вересня 2022р.

Суддя: