ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження з повідомленням учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 листопада 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

УСТАНОВИВ:

короткого змісту позовних вимог і рішення суду першої інстанції;

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до територіальної громади в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_2 , про що складено відповідний актовий запис №13291, згідно свідоцтва про смерть. Після смерті матері відкрилась спадщина на майно, що належало їй за життя, а саме на квартиру, що знаходиться у АДРЕСА_1 .

Бажаючи прийняти спадщину позивач звернувся до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, на підставі якої була заведена спадкова справа №591/2017 від 21.07.2017 року. Постановою нотаріуса від 26.07.2017 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. Зазначав, що інших заяв про прийняття спадщини до нотаріуса не надходило, отже він є єдиним спадкоємцем за законом. В обґрунтування пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини зазначає наступне. 09.07.2015 позивач був призваний на службу до Збройних Сил України, де перебував на службі протягом 1 року 3 місяців та 19 днів, та 28.10.2016 був звільнений в запас за демобілізацією. На час проходження військової служби позивач перевіз свою матір із м. Харкова до м. Києва, де вона проживала до моменту смерті. Перебуваючи на службі в Збройних Силах України, він дізнався, що померла його мати. Після смерті матері, він ще майже два місяці перебував на службі і був звільнений 28.10.2016. Після повернення до цивільного життя, був змушений змінити місце проживання та переїхати з м. Києва до м. Харкова та знятись з реєстрації. В результаті постійних душевних переживань та стресу виникли проблеми зі здоров`єм, в результаті чого, позивач пройшов медичну діагностику та лікування, через що пропустив строк для прийняття спадщини. Враховуючи зазначені обставини, вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважних причин, на підставі чого позовні вимоги прохав задовольнити у повному обсязі.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 листопада 2021 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Харківської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

короткого змісту вимог апеляційної скарги; узагальнених доводів особи, яка подала апеляційну скаргу;

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 прохав рішення місцевого суду скасувати та ухвалити у справі нове рішення про задоволення його позовних вимог.

Вказував, що місцевий суд дійшов помилкових висновків про те, що він пропустив строк прийняття спадщини без поважних причин. Зазначав, що на час смерті матері він проходив військову службу. Зі служби був звільнений 28.10.2016. Після служби він проходив курс медичної реабілітації, а в липні 2017 року звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

узагальнених доводів та заперечень інших учасників справи;

У відзиві на апеляційну скаргу Харківська міська рада прохала рішення місцевого суду залишити без змін. Вказували, що рішення місцевого суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Щодо можливості розгляду справи апеляційним судом.

В судове засідання сторони у справі не з`явилися будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи.

Від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, а від представника Харківської міської ради клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване зайнятістю представника міської ради в іншому судовому засіданні.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Апеляційний суд вважає, що причини неявки представника Харківської міської ради в судове засідання наданням переваги іншому судовому засідання не є поважними причиною неявки та підставою для відкладення розгляду справи.

До Полтавського апеляційного суду від ОСОБА_1 було подано додаткові докази у справі щодо його участі в благодійному фонді «Полтавська громада разом», однак зазначені докази судом до уваги не беруться в зв`язку з порушенням порядку їх подання, та не надіслання іншій стороні у справі їх копій.

встановлених судом першої інстанції та неоспорених обставин, а також обставин, встановлених судом апеляційної інстанції, і визначених відповідно до них правовідносин; доводів, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції; мотивів прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу;

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , після смерті якої відкрилась спадщина.

Позивач, ОСОБА_1 , є сином померлої та єдиним спадкоємцем першої черги.

21.07.2017 позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Інші заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходили, свідоцтва про право на спадщину не видавались.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, нотаріус Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.07.2017, мотивуючи рішення тим, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, місцевий суд дійшов висновку, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач був звільнений з військової служби 28.10.2016, а отже після звільнення від проходження служби у Збройних Силах України, останній мав можливість, маючи достатній для цього час, звернутись із заявою про прийняття спадщини, а дії позивача щодо зняття з місця реєстрації жодним чином не впливають на можливість такого звернення у встановлений законом строк.

Згідно з копією довідок з Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги, наданих позивачем до матеріалів позовної заяви, вбачається, що останній проходив два обстеження в один день, а саме 24.01.2017 року.

Таким чином, підстав вважати, що позивач не мав фізичної можливості подати заяву нотаріусу немає. Проходження медичного огляду не є поважними причинами пропуску вказаного строку та не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали б позивачу, у встановлений законом строк, звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень статті 1272 ЦК України.

Враховуючи викладені обставини та наведені вище норми права, зокрема те, що поважними є причини пропуску строку для прийняття спадщини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, місцевий суд дійшов висновку, що наявність обставин, зазначених позивачем, не були тією підставою, яку судом можна було б визнати такою, яка об`єктивно перешкоджала звернутись йому до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої матері.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення місцевого суду в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Апеляційний суд вважає, що при вирішення спору місцевий суд дійшов помилкового висновку про те, що відсутні підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

У постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на подання заяви про вступ у спадщину ОСОБА_1 послався на ту обставину, що на момент смерті матері він був мобілізований та проходив військову службу, після якої певний час він проходив реабілітацію.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим судом, відповідно до копії військового квитка ОСОБА_1 09.07.2015 на підставі Указу Президента України від 14.01.2015 №15/2015 призваний у Збройні Сили України по мобілізації.

28.10.2016 на підставі Наказу командира військової частини №115-рс звільнений в запас за демобілізацією.

Таким чином, під час перебування на військовій службі позивач з поважних, об`єктивних причин втратив два місяці для подання заяви про вступ у спадщину.

Місцевий суд, помилково зазначені обставини визнав неповажними причинами пропуску строку для подачі заяви на прийняття спадщини, та зазначив, що після звільнення з військової служби у ОСОБА_1 було достатньо часу для подачі заяви про вступ у спадщину.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Враховуючи ту обставину, що після смерті матері ОСОБА_1 фактично вступив в управління спадковим майном та мав «законні» сподівання на набуття у власність спадкового майна, що підтверджується фактом звернення у липні 2017 року до нотаріальної контори, апеляційний суд вважає, що перебування позивача на військовій службі під час смерті матері є поважними, об`єктивними причинами пропуску строку звернення із заявою про вступ у спадщину.

Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у право заявника на отримання у власність спадкового майна.

Решта доводів апеляційної скарги висновків місцевого суду не спростовують.

висновків за результатами розгляду апеляційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції;

Відповідно до вимог ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, серед іншого, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи.

Враховуючи вищенаведені мотиви, рішення місцевого суду підлягає скасуванню з ухваленням у справі нового рішення про задоволення позовних вимог.

Апеляційний суд вважає, що надання позивачу двомісячного строку для подання заяви про вступ у спадщину буде справедливим і достатнім для реалізації останнім своїх прав.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 374, п. 3 ч. 1 ст. 376, ст. ст. 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 листопада 2021 року - скасувати та ухвалити у справі нове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням суду законної чинності.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції, яким є Верховний Суд.

Повний текст постанови складений 08 вересня 2022 року.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді О.А. Лобов

В.М. Триголов