Справа № 539/1616/22
Провадження № 2/539/777/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2022 року м.Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі

головуючого судді Просіної Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Ковтун І.О.

представника позивача адвоката Кириченко Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лубни позовну заяву ОСОБА_1 до Лубенської міської ради про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем, прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування, треті особи приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Береза Дарія Василівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна,-

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся із позовною заявою до Лубенської міської ради в якій просить встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 ; встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 .

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що він являється сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які перебували у шлюбі з 04.08.1968 року. У шлюбі його батьки у результаті приватизації отримали у спільну власність квартиру АДРЕСА_2 . Батьки проживали разом у вказаній квартирі. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 . Позивач після смерті матері не звертався із заявою про прийняття спадщини, оскільки також вважав, що частина квартири перейшла у спадок його батькові, який там постійно проживав. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 . Після смерті батька, позивач звернувся до Київського міського приватного нотаріуса Герасименко Н.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька та отримав свідоцтво про право на спадкування за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , яка належала покійному батьку. Як виявилося, до своєї смерті батько позивача не оформив спадщину після смерті своєї дружини, вважаючи себе таким, що фактично прийняв спадщину, оскільки постійно проживав у вказаній квартирі з дружиною на момент її смерті, доглядав за нею, і залишився там проживати до своєї смерті. Таким чином, позивач позбавлений можливості отримати у встановленому порядку спадкове майно, у зв`язку з чим і подана до суду вказана позовна заява.

Просить суд встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 ; встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті ОСОБА_3 ; визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 .

Ухвалою судді Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 05 липня 2022 року було відкрито провадження по справі та призначено справу до підготовчого судового засідання, витребувано від приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Берези Дарії Василівни належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталії Миколаївни належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

20.07.2022 року від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталії Миколаївни надійшла витребувана копія спадкової справи.

21.07.2022 року від приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Берези Дарії Василівни надійшла відповідь на ухвалу суду, в якій вказано, що спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилася.

Ухвалою судді Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 25 липня 2022 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті.

Представник позивача адвокат Кириченко Н.О. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені у позові.

Представник відповідача Лубенської міської ради Лубенського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи без участі представника, при розгляді справи покладається на розсуд суду.

Третя особа приватний нотаріус Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Береза Дарія Василівна до зали суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна до зали суду не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні підтвердили факт постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 .

Суд, заслухавши пояснення представника позивача та свідків, дослідивши та оцінивши надані докази в їх сукупності, вважає за необхідне задовольнити вимоги позивача з наступних підстав.

Згідно ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог та на підставі наданих доказів.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , являється сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.14).

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у зареєстрованому шлюбі з 04.08.1968 року, про що свідчить копія свідоцтва про одруження (а.с.13).

За період шлюбу у результаті приватизації ними було отримано у спільну власність квартиру АДРЕСА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 20.05.1993 року (а.с.19).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , яка була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 (а. с.23).

Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 .

Як вбачається з матеріалів справи на момент смерті разом з нею у вказаній квартирі проживав її чоловік та батько позивача ОСОБА_2 , що підтверджується копією Акту від 21.01.2022 складеного комісією будинкового комітету будинку АДРЕСА_3 (а.с. 20).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивача ОСОБА_2 (а. с.22).

Після смерті батька, позивач звернувся до Київського міського приватного нотаріуса Герасименко Н.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька та отримав свідоцтво про право на спадкування за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , яка належала покійному батьку (а.с. 50).

Отримати у спадок після смерті своєї матері Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , яка їй належала позивач не може, оскільки його батько, який фактично прийняв спадщину своєї дружини, не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Судом також встановлено, що будь-яких інших спадкоємців, окрім позивача, які б виявили намір прийняти спадщину за померлих батьків немає.

В судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили факт постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 2, 4 ст. 3 СК України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Пунктом 6 рішення Конституційного Суду від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 установлено, що до членів сім`ї належать особи, які постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, а й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п.

Як передбачено ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно до вимогст.1268ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином, ст. 1268 ЦК України, для спадкоємців, які на час відкриття спадщини постійно проживали спільно із спадкодавцем, встановлюється презумпція прийняття спадщини, яка може бути спростована лише шляхом подання ними заяви про відмову від спадщини до нотаріальної контори.

Для того, щоб спадкоємець вважався таким, що прийняв спадщину, самого факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини недостатньо. Необхідно, щоб таке проживання було постійним.

При цьому, слід враховувати, що чинним законодавством не розкривається поняття постійного місця проживання фізичної особи, тому визнання цього факту розцінюється законом як встановлення факту, що має юридичне значення.

Статтею 315 ЦПК України визначено факти, які можуть встановлюватись у судовому порядку. Частиною другою даної норми передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно роз`яснень, викладених у п. п. 2, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30.05.2008 року, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд про встановлення цих фактів. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку з цим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутись в суд з заявою про встановлення факту постійного проживання з спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Метою встановлення факту спільного проживання позивача зі спадкодавцем є необхідність реалізації права на оформлення спадкового майна, отже такий факт породжує юридичні наслідки; чинним законодавством не передбачено іншого порядку встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем.

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає доведеним належними доказами факт проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне прийняття ним спадщини після смерті своєї дружини ОСОБА_3 у зв`язку з його постійним проживанням разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а оскільки померлий немає інших спадкоємців, окрім позивача, тому є доцільним визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 , оскільки існують перешкоди для оформлення його спадкових прав у нотаріальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 76-81, 95, 141, 263-265, 354 ЦПК України,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт постійного проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити факт прийняття ОСОБА_2 спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину квартири АДРЕСА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду.

Повний текст рішення суду складено 11 серпня 2022 року.

Суддя Я.В. Просіна