Справа № 308/5739/20
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.04.2022 місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:
головуючої судді Сарай А.І.,
за участю секретаря судового засідання Козак А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,
АТ «Альфа-Банк» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Ухвалою судді Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області від 22.06.2020 позовну заяву залишено без руху.
15.07.2020 недоліки позовної заяви усунуто, про що подано уточнену позовну заяву.
Ухвалою судді від 19.08.2020 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Як вказує представник позивача, на даний час усі права кредитора за вказаним договором про надання споживчого кредиту належать АТ «Альфа-Банк».
Повідомляє, що на вказаний предмет іпотеки не поширюється заборона стягнення (відчуження без згоди власника), встановлена Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 12.08.2015, оскільки згідно з відомостями з Реєстру прав власності на нерухоме майно у ОСОБА_1 , окрім майна, що перебуває в іпотеці, у власності знаходиться інше нерухоме житлове майно, а саме: домоволодіння, будинок загальною площею 416,7 кв.м., житловою площею 141,7 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
На виконання умов кредитного договору та іпотечного договору відповідачу було направлено вимогу, а саме повідомлення про усунення порушень та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки, але на дату подання позовної заяви вимога не виконана.
Зважаючи на невиконання відповідачем зобов`язання стосовно умов повернення кредиту, позивач вправі вимагати стягнення заборгованості по кредиту, за відсотками, за пенею з останньої за рахунок предмету іпотеки.
Враховуючи невиконання відповідачем основного зобов`язання, позивач має право звернутися до останньої з вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором.
Ухвалою суду від 21.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за даною позовною заявою до судового розгляду по суті.
Представник позивача у судове засідання не з`явилася, при цьому подала до суду заяву, згідно з якою просить розглянути справу без участі представника позивача, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце судового розгляду неодноразово повідомлялася належним чином шляхом надіслання судових повісток про виклик до суду рекомендованими поштовими відправленнями, відзив на позовну заяву не подано, про причини неявки не повідомлено та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
У відповідності до частини четвертої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відтак, суд розглядає справу відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України заочно, оскільки проти цього не заперечує представник позивача.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступного.
Згідно з пунктом 1.3.1 договору про надання споживчого кредиту за користування кредитними коштами протягом перших 30 календарних днів, рахуючи з дати видачі кредиту, процентна ставка встановлюється у розмірі 14,50 % річних.
Відповідно до пункту 1.3.3 договору про надання споживчого кредиту нарахування процентів за цим договором здійснюється щомісячно, в останній робочий день поточного місяця, методом «факт/360» відповідно до вимог чинного законодавства України. Для розрахунку процентів день надання та день погашення кредиту вважається одним днем.
Пунктом 1.3.4 договору про надання споживчого кредиту передбачено, що строк сплати процентів: з 01 по 25 число (включно) кожного місяця, наступного за тим, за який були нараховані банком такі проценти.
Відповідно до пункту 1.6 договору про надання споживчого кредиту сторони погодили наступну черговість погашення грошових зобов`язань позичальника за договором, а саме: прострочені комісії; строкові комісії; прострочені проценти; строкові проценти; прострочена сума основного боргу; строкова сума основного боргу; штрафні санкції за договором.
Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Матеріалами справи встановлено, що відповідачу було направлено повідомлення про усунення порушень, вимогу про добровільне виселення від 15.05.2020 за вих. № 3354, згідно з яким банк вимагав від позичальника сплатити заборгованість по кредиту, відсотках за користування кредитом та нараховану неустойку, а також попередив про звернення стягнення на предмет іпотеки. Однак на дату подання позову зазначена вимога відповідачем не виконана.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до статей 526, 530, 610, частиною першою статті 612 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 546, 553, 572 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою, порукою, заставою.
Неустойка визначається як пеня та штраф і є грошовою сумою або іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобов`язання.
Згідно зі статтею 575 ЦК України та статті 1 Закону «Про іпотеку» іпотека це окремий вид застави, вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду (частина перша статті 3 Закону). Вона має похідний характер від основного зобов`язання і, за загальним правилом, є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (частина п`ята статті 3 Закону).
Способи захисту цивільного права чи інтересу можуть бути судові (стаття 16 ЦК України) та позасудові (статті 17-19 ЦК України).
Відповідно до статей 12 і 33 Закону одним зі способів захисту прав та інтересів іпотекодержателя є звернення стягнення на предмет іпотеки.
Підставами звернення стягнення на предмет іпотеки є рішення суду, виконавчий напис нотаріуса або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону).
З огляду на вказане Закон визначає такі способи звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду); позасудовий: захист прав нотаріусом (звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса) або самозахист (згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя).
Способами задоволення вимог іпотекодержателя під час звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду (стаття 39 Закону) є: 1) реалізація предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону); 2) продаж предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону).
Отже, законодавством передбачено право іпотекодержателя задовольнити забезпечені іпотекою вимоги за рахунок предмета іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання.
Пунктами 4.1, 4.2, 4.3 іпотечного договору передбачено, що іпотекодержатель має право звернення стягнення на предмет іпотеки у разі порушення іпотекодавцем будь-якого зобов`язання за цим договором або будь-якого зобов`язання, що забезпечено іпотекою за цим договором. Звернення стягнення здійснюється на підставі рішення суду. Право визначення підстави та способу звернення стягнення належить іпотекодержателю.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих сторонами та іншими учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Право вибору конкретного способу звернення стягнення на предмет іпотеки покладається на іпотекодержателя. Відповідно до норм цивільного процесуального закону суди повинні розглядати питання про можливість застосування звернення на предмет іпотеки у спосіб, заявлений у позовній вимозі. При цьому здійснення особою права на захист не може ставиться в залежність від застосування нею інших способів правового захисту.
Враховуючи викладене та беручи до уваги, що позичальник ОСОБА_1 порушила порядок виконання зобов`язання за кредитним договором, внаслідок чого виникла заборгованість, що зумовило виникнення у іпотекодержателя права задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки, шляхом проведення прилюдних торгів згідно із Законом України «Про виконавче провадження», за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом в сумі 720708 грн., що підтверджується наявним у матеріалах справи звітом про незалежну оцінку майна від 07.05.2020, суд приходить до висновку, що позов є підставним та підлягає до задоволення повністю.
Разом з тим, відповідно до статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.
Загальновідомий факт, що згідно із Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Відповідно до Указу № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, а згідно із Указом № 259/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до пункту 5-2 розділу VI «Прикінцеві положення» Закону України «Про іпотеку», доповненого згідно із Законом № 2120-IX від 15.03.2022, що набрав чинності 17.03.2022, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону.
Керуючись статтями 526, 610, 629, 1049, 1054 ЦК України, статтями 11, 33, 38, 39, 41 Закону України «Про іпотеку», статтями 13, 76, 81, 89, 141, 223, 258, 263-265, 273, 280-284, 289, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позовну заяву акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки задовольнити повністю.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Дата складення повного судового рішення 29 квітня 2022 року.

Головуюча А.І. Сарай