Справа № 296/5260/22
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в справі

"29" серпня 2022 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Маслак В.П., ознайомившись з матеріалами цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист порушених конституційних прав та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИЛА:

Згідно автоматизованої системи документообігу суду «Д3» 23 серпня 2022 року, у провадження судді Корольовського районного суду м. Житомира Маслак В.П. 24 серпня 2022 року надійшли матеріали позовної заяви, в якій ОСОБА_1 просить за рахунок ОСОБА_2 відшкодувати їй моральну шкоду в розмірі 89 250,00 грн., заподіяну відповідачем під час складання з чисельними порушеннями законодавства відзиву на її апеляційну скаргу на рішення Богунського районного суду міста Житомира №296/1558/21 від 18 липня 2022 року.

Дослідивши матеріали вказаного позову, суддя дійшла висновку про відмову у відкритті провадження, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (ч.1 ст.19 ЦПК України).

У відповідності до приписів ч.2 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

При розгляді справи судом апеляційної інстанції, її учасники викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, 3 ст.359 ЦПК України, про відкриття апеляційного провадження у справі суд апеляційної інстанції постановляє ухвалу, в якій зазначається строк для подання учасниками справи відзиву на апеляційну скаргу та вирішується питання про витребування матеріалів справи. Якщо разом з апеляційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття апеляційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Подання до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції, є правом учасників справи (ч.1 ст.360 ЦПК України).

Положеннями ст.360 ЦПК України також врегульовано форму, зміст, порядок подання відзиву на апеляційну скаргу.

Крім того, у відповідності до наведених приписів, ОСОБА_1 має право подавати під час розгляду апеляційним судом її скарги як відповідь на відзив з викладенням своєї правової позиції щодо поданого відповідачем відзиву, так і письмові заяви, клопотання з викладенням вимог, заперечень, аргументів, пояснень, міркувань щодо процесуальних питань.

Отже, пояснення, міркування, аргументи, заперечення з приводу допущених відповідачем порушень норм цивільного процесуального законодавства, пов`язаних із поданням відзиву на апеляційну скаргу, має бути викладено позивачем у формі, передбаченій ЦПК України, під час розгляду безпосередньо тієї цивільної справи, в межах якої такий відзив і подано.

Порушення порядку подання відповідачем відзиву на апеляційну скаргу не можна визнати шкодою у розумінні положень цивільного законодавства України й така шкода не може бути стягнута за позовною вимогою в іншому провадженні.

Суд зазначає, що приписами чинного законодавства не передбачено такого способу захисту, як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування шкоди, завданої внаслідок подання відзиву у справі, оскільки незгода з відзивом на апеляційну скаргу має бути реалізована позивачем у відповідній процесуальній формі в межах розгляду такої скарги апеляційним судом. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Враховуючи викладене, наведені приписи законодавства та встановлені їм відповідні правовідносини, суддя дійшла висновку, що позовна заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду, як в порядку цивільного судочинства так і взагалі не підлягає судовому розгляду, у зв`язку з чим у відкритті провадження в справі слід відмовити.

Керуючись ст.2, 4, 19, 186, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

У відкритті провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист порушених конституційних прав та відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В. П. Маслак