Справа № 308/1472/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

05 травня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Голяни О.В., за участю секретаря судового засідання Лецак Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача та відповідача.

Позивач АТ КБ «Приватбанк» просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором від 29.10.2012 року в розмірі 10 739,90 грн., в тому числі 7 100,37 грн. індекс інфляції за простроченими виконання зобов`язання; 3 639,53 грн. 3% річних від простроченої суми.

Свої вимоги позивач обґрунтовує невиконанням відповідачем належним чином взятих на себе зобов`язань, визначених вищевказаним кредитним договором.

Відповідач відзиву на позов не надав.

Заяви ( клопотання) учасників справи.

Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання про огляд веб - сайту, клопотання про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, клопотання про розгляд справи у відсутності позивача, де вказано, що останній не заперечує проти заочного розгляду справи.

Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 04.02.2022 року відкрито провадження, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, відмовлено в задоволенні клопотання про огляд веб-сайту.

Оскільки відповідач в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, отже відповідач вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, а представник позивача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Фактичні обставини, встановлені судом.

29.10.2012 року ОСОБА_1 звернувся до «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 29.10.2012 року.

У заяві зазначено, що ОСОБА_1 згідний з тим, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, складають між ним і банком договір про надання банківських послуг. Також ОСОБА_1 підтвердив, що ознайомлений з договором про надання банківських послуг до його укладання і згідний з його умовами.

Відповідач взяв на себе зобов`язання повернути суму кредиту, відсотків, винагороди відповідно до Заяви та Умов.

З матеріалів справи вбачається, що позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, що підтверджується випискою за договором.

Згідно з наданими банком розрахунками відповідач за період з 30.11.2018 по 30.11.2021 року має заборгованість 10 739,90 грн., яка складається з наступного:

-7 100,37 грн. індекс інфляції за простроченими виконання зобов`язання;

-3 639,53 грн. 3% річних від простроченої суми.

Відповідач контрозрахунку не надав.

До позовної заяви банком додано Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Умови та правила надання банківських послуг в «ПРИВАТБАНК».

Довідкою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підтверджуються дати видачі кредитних карток.

Довідкою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ОСОБА_1 (договір б/н) підтверджується дата відкриття карткового рахунку та зміни кредитного ліміту.

Згідно витягу із статуту позивач є правонаступником Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», а довідкою з ЄДРПОУ та банківською ліцензією ( підтверджується, що він є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку та має право на здійснення банківських операцій.

Оцінка Суду.

За змістом положень статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 ЦК України).

Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином(стаття 599 ЦК України).

Сплив позовної давності не є підставою для припинення зобов`язання.

Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватись визначених у договорі строків, зокрема щодо сплати коштів, визначених кредитним договором, а тому прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.

Положеннями статті 611 цього Кодексу передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Зокрема, статтею 625 ЦК України врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання, які мають особливості. Так, відповідно до наведеної норми боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Формулювання статті 625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів, а тому три відсотки річних не є неустойкою у розумінні положень статті 549 цього Кодексу.

Отже, за змістом наведеної норми закону нараховані позивачем на суму боргу три відсотки річних, інфляційні витрати входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає в отриманні компенсації (плати) від боржника за користування ним утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Враховуючи, що проведене належним чином виконання зобов`язання у спірних правовідносинах не відбулося, правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що правовідносини сторін за кредитним договором не припинилися, відповідач як боржник не звільнений від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання, а банк як кредитор не позбавлений права на отримання сум 3% річних та інфляційних витрат, передбачених статтею 625 цього Кодексу.

Такий правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 04 червня 2019 року у справі № 916/190/18 (провадження № 12-302гс18) і згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України підлягає врахуванню судами при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і трьох відсотків річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення.

Відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконує у зв`язку з чим відповідно до наданого розрахунку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за період з 30.11.2018 по 30.11.2021 року заборгованість ОСОБА_1 становить 10 739,90 грн., в тому числі:

-7 100,37 грн. індекс інфляції за простроченими виконання зобов`язання;

-3 639,53 грн. 3% річних від простроченої суми.

Отже, встановлені фактичні обставини свідчать про порушення договірних прав позивача, а тому на їх захист з відповідача підлягають стягненню три відсотки річних від простроченої суми за невиконання зобов`язань, з урахуванням чого позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову, судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач АТ КБ «ПриватБанк» сплатив судовий збір в розмірі 2 481,00 грн. (за подання позовної заяви), що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 81, 258-259, 263-265, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» суму заборгованості за кредитним номером №б/н від 29.10.2012 року у розмірі 10 739,90 грн., яка складається з наступного:

-7 100,37 грн. індекс інфляції за простроченими виконання зобов`язання;

-3 639,53 грн. 3% річних від простроченої суми.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» суму судового збору в 2 481,00 грн.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільного процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Сторони по справі:

Позивач: Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», юридична адреса: 01001, м. Київ, вул. Грушевського 1Д, місце знаходження: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, 50 , р/ р № НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Повний текст рішення виготовлено 05.05.2022.

Суддя Олена ГОЛЯНА