Провадження № 2/639/42/22 Справа № 639/3001/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2022 року м. Харків

Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Марченка В.В.,

за участю секретаря судового засідання Барабаш Ю.Р., Бєлявцевої О.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові за правилами загального позовного провадження цивільну справу № 639/3001/21

позивачі за первісним позовом: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

відповідач за первісним позовом: ОСОБА_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

про визначення порядку користування квартирою, -

та

позивач за зустрічним позовом: ОСОБА_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

відповідачі за зустрічним позовом: ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 )

третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (адреса місцезнаходження: вул. Чернишевська, 55, м. Харків)

про встановлення порядку користування квартирою, -

за участю сторін:

позивача за первісним позовом ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_3 , в якому просять:

Визначити порядок користування співвласниками трикімнатною квартирою розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , виділити ОСОБА_1 , паспорт громадянки України НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08.06.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , паспорт громадянина України НОМЕР_3 , виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08.06.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , в користування в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2 , житлову кімнату (номер приміщення 7) площею 20,0 кв. м. та житлову кімнату (номер приміщення 3) площею 12,1 кв.м. обладнану лоджією.

Виділити ОСОБА_3 , в користування в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2 , житлову кімнату (номер приміщення 4) площею 10,2 кв. м.,

Залишити у спільному користуванні співвласників квартири коридор (номер приміщення 1) площею 9,8 кв.м., кухню (номер приміщення 2) площею 7,6 кв. м., ванну (номер приміщення 5) площею 2,5 кв. м, вбиральню (номер приміщення 6) площею 1,1 кв. м, комору (номер приміщення 8) площею 2,6 кв. м.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 26 квітня 2007 р., виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Харківської міської ради, реєстраційний № 6-07-262081-Ш згідно розпорядження №8842-111 26.04.2007 року, зареєстрованого КП «Харківське бюро технічної інвентаризації» 29 травня 2007 року за р.№П-6-19315, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також їхніми синами, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , була отримана на праві спільної сумісної власності квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Після смерті сина ОСОБА_4 , його 1/4 частки в зазначеній квартирі успадкували у рівних частках, батьки ОСОБА_2 та ОСОБА_1 по 1/8 частки у приватну спільну часткову власність. 3/4 частини даної квартири залишаються належати позивачам та відповідачу на праві спільної сумісної власності. Квартира 3-х кімнатна, житловою площею 42,3 кв. м., загальною площею 72,5 кв.м., складається з коридору (номер приміщення 1) площею 9,8 кв.м., кухні (номер приміщення 2) площею 7,6 кв. м., житлової кімнати (номер приміщення 3) площею 12,1 кв. м, житлової кімнати (номер приміщення 4) площею 10,2 кв. м., ванної (номер приміщення 5) площею 2,5 кв. м, вбиральні (номер приміщення 6) площею 1,1 кв. м, житлової кімнати (номер приміщення 7) площею 20,0 кв. м, комори (номер приміщення 8) площею 2,6 кв. м. З відповідачем у позивачів склалася конфліктна ситуація й непорозуміння щодо користування спірним житлом, не можуть досягти домовленості, тому змушені визначити порядок користування квартирою у судовому порядку для подальшого безперешкодного володіння, користування, розпорядження своїм майном на свій розсуд.

Відповідач привів до квартири на постійне проживання дружину, у 2018 році у них народилася донька. На цій підставі він з родиною зайняв найбільшу кімнату квартири - житлову кімнату (номер приміщення 7) площею 20,0 кв. м., що явно перевищує його частку у квартирі та зареєстрував у квартирі свою малолітню доньку - ОСОБА_5 . На цій підставі відповідач вважає, що має право на користування половиною квартири, незважаючи на те, що розмір часток співвласників жодним чином не змінився.

ОСОБА_3 11.10.2021 року подано зустрічний позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , в якому він просить встановити порядок користування трикімнатною квартирою розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , наступним чином:

Виділити ОСОБА_3 , в користування в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2 , житлову кімнату (номер приміщення 7) площею 20, 0 кв. м.;

Виділити ОСОБА_1 , паспорт громадянки України НОМЕР_1 , виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08.06.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , та ОСОБА_2 , паспорт громадянина України НОМЕР_3 , виданий Жовтневим РВ ХМУ УМВС України в Харківській області 08.06.1999 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , в користування в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2 , житлову кімнату (номер приміщення 3) площею 12,1 кв.м. обладнану лоджією та житлову кімнату (номер приміщення 4) площею 10,2 кв.м.

Залишити у спільному користуванні співвласників квартири коридор (номер приміщення 1) площею 9,8 кв.м., кухню (номер приміщення 2) площею 7,6 кв.м., ванну (номер приміщення 5) площею 2,5 кв. м, вбиральню (номер приміщення 6) площею 1,1 кв.м., комору (номер приміщення 8) площею 2,6 кв.м

В обґрунтування зустрічного позову посилається на те, що ним, його братом ОСОБА_4 та батьками ОСОБА_1 , ОСОБА_2 було отримано на праві спільної сумісної власності квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 . Після смерті брата ОСОБА_4 , його 1/4 частки в зазначеній квартирі успадкували у рівних частках батьки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 по 1/8 частки. Інші 3/4 частки даної квартири залишаються належати учасникам судової справи на праві спільної сумісної власності.

Після смерті брата, батьки запропонували ОСОБА_3 разом із дружиною переїхати до них у спірну квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , щоб не витрачати заяві кошти на наймання житла та оскільки звільнилася житлова кімната площею 20,0 кв.м. На що ОСОБА_3 погодився та фактично з 2015 року разом із дружиною проживає в даній квартирі повністю облаштувавши побут в даній кімнаті, площею 20,0 кв.м. ІНФОРМАЦІЯ_1 у ОСОБА_3 та його дружини народилася донька - ОСОБА_5 , яка так само від дня народження та по сьогоднішній день проживає за адресою АДРЕСА_3 , а 20.01.2021 року таке місце проживання було зареєстровано. Оскільки ОСОБА_5 є малолітньою дитиною, то вона, по-перше, має право на користування спірним житлом, в якому вона офіційно зареєстрована, а, по-друге, з огляду на вік, потребує простору для її повноцінного розвитку, навчання, з чого також вбачається обґрунтованість надання у користування ОСОБА_3 разом із його сім`єю житлової кімнати площею 20,0 кв. м (номер приміщення 7).

21.10.2021 року відповідачами за зустрічним позовом (позивачі за первісним позовом) було подано відзив на зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 , в якому вони просять суд в задоволенні зустрічних позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - відмовити та повністю задовольнити первісний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 .

В обґрунтування відзиву на зустрічну позовну заяву, відповідачі за зустрічним позовом зазначають, що у 2015 році їхніми зусиллями та коштами у всій квартирі був зроблений капітальний ремонт, замінені батареї, лінолеум, шпалери у всіх приміщеннях квартири. Тобто позивач за зустрічним позовом з дружиною приїхали у повністю відремонтоване приміщення. В 2015 році за їхньою згоди ОСОБА_3 з дружиною вселився до найбільшої кімнати. З самого початку було досягнуто домовленість, що молодята не будуть брати участь у сплаті комунальних послуг. У 2018 році. ОСОБА_2 переніс інсульт головного мозку і після цього змушений був піти з роботи за станом здоров`я, сімейний дохід значно зменшився і стало вкрай важко сплачувати комунальні послуги за п`ять осіб, які фактично проживають у квартирі. Після цього відповідачі звернулися до позивача з проханням брати участь у витратах на утримання спільної квартири, на що отримували відмову. З того часу вони заперечували проти зайняття позивачем та його родиною найбільшої кімнати та на цьому тлі постійно виникають конфлікти та сварки.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.06.2021 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 13.10.2021 року зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про встановлення порядку користування квартирою прийнято для спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою та об`єднано їх в одне провадження.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 22.12.2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні позивач за первісним позовом ОСОБА_1 первісні позовні вимоги підтримала в повному обсязі проти задоволення зустрічних позовних вимог заперечувала.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяви, в якій первісні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності.

Відповідно до п. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач за первісним позовом та представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 - адвокат Казьонний Р.В. в судове засідання не з`явились. Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_3 - адвокат Казьонний Р.В. надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності відповідача за первісним позовом та його представника, окрім того в заяві проти задоволення первісного позову заперечував, просив задовольнити зустрічний позов.

Представник Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради в судове засідання не з`явився. Надав надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, окрім того в заяві просив прийняти рішення в інтересах дитини.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Відповідно до копії Свідоцтва про право власності на житло від 26 квітня 2007 року, реєстраційний № 6-07-262081-Ш , копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.06.2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 5-205, копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.06.2020 року, зареєстрованого в реєстрі за № 5-208 вбачається що, власниками квартири за адресою АДРЕСА_1 є: ОСОБА_1 має право власності на 3/8 частки квартири, ОСОБА_2 має право власності на 3/8 частки квартири, ОСОБА_4 має право власності на 2/8 частки квартири.

Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Згідно зі статтею 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричиняє припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток.

Таким чином, потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном.

Порядок користування житловими приміщеннями у квартирі, яка належить на праві власності кільком особам, може бути встановлений у випадку, коли такі приміщення відповідають за розміром часткам цих осіб у вказаному майні.

Оскільки спірні правовідносини не стосуються розподілу майна для припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, суд виділяє в користування сторонам спору частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно. При цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність. Таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників.

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 358 ЦК України надання співвласнику у користуванні частини майна має ґрунтуватися на встановленні відповідності між розміром частки в праві спільної часткової власності, та часткою того майна надання якого у користування вимагає такий співвласник. За домовленістю співвласників, може бути допущений відступ від засади відповідності між розміром частки у праві та розміром частки у майні.

Квартира за адресою: АДРЕСА_1 складається з трьох кімнат, житловою площею 42,3 кв. м., загальною площею 72,5 кв.м., складається з коридору (номер приміщення 1) площею 9,8 кв.м., кухні (номер приміщення 2) площею 7,6 кв. м., житлової кімнати (номер приміщення 3) площею 12,1 кв. м, житлової кімнати (номер приміщення 4) площею 10,2 кв. м., ванної (номер приміщення 5) площею 2,5 кв. м, вбиральні (номер приміщення 6) площею 1,1 кв. м, житлової кімнати (номер приміщення 7) площею 20,0 кв. м, комори (номер приміщення 8) площею 2,6 кв. м.

Згідно статті 47 ЖК України норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

У спірній квартирі зареєстровано 4 особи: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , житлова площа квартира складає 42,3 кв.м., тобто на кожного зареєстрованого припадає по 10,57 кв.м. житлової площі.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку про неможливість встановлення порядку користування спірною квартирою у варіантах, запропонованих сторонами по справі. Запропоновані варіанти порядку користування квартирою, порушать житлові права сторін. Виділити у користування кожному зі співвласників приміщення, які будуть відповідати за розміром частці кожного зі співвласників у вказаному майні не виявляється можливим.

Домовленості між співвласниками щодо відступу від засад відповідності між розміром частки у праві та розміром частки у майні відсутні.

Таким чином, встановлення запропонованого сторонами порядку користування спірною квартирою не відповідає вимогам закону та порушує права сторін.

Окрім того згідно з ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

В п. 27 постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.

Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтями 77, 78, 79, 80 ЦПК України встановлено правила визначення належності, допустимості, достовірності та достатності доказів.

Сторонами не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, що запропоновані варіанти порядку користування спірною квартирою не порушать житлових прав співвласників спірної квартири. З клопотаннями про проведення експертиз сторони до суду не звертались.

З врахуванням вищезазначеного, підстави для задоволення позовів відсутні.

Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 5,12,13,81,141,259,263,264,265ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визначення порядку користування квартирою залишити без задоволення.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення порядку користування квартирою відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивачі за первісним позовом, відповідачі за зустрічним позовом: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ),

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ).

Відповідач за первісним позовом, позивач за зустрічним: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_6 )

Третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (адреса місцезнаходження: вул. Чернишевська, 55, м. Харків, код 26489104)

Повний текст рішення складено 03.08.2022 року.

Суддя В. В. Марченко