Справа № 343/327/22
Провадження №2/0343/244/22
У Х В А Л А

про заочний розгляд

18 квітня 2022 року м. Долина

Долинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

судді Монташевич С. М.,

з участю: секретаря судового засідання Шикор Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 343/327/22 за позовом кредитної спілки "Тайстра" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

кредитна спілка "Тайстра" звернулася до суду з позовом, у якому просить стягнути з відповідачки на користь кредитної спілки "Тайстра" борг за кредитним договором № 116 від 22.07.2021 в сумі 7959,38 грн, з яких: 6000 грн - заборгованість за кредитом, 1959,38 грн - заборгованість нарахованих процентів за договором, а також сплачений судовий збір в сумі 2481,00 грн, та зазначити в рішенні про нарахування відсотків на залишок боргу з розрахунку 3% річних з дня ухвалення рішення по справі до моменту виконання рішення суду у повному обсязі за формулою: залишок боргу х 3% :365 х кількість днів у періоді.

Представник позивача за довіреністю № 1233/02-2 від 29.12.2021 ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, однак подала заяву, в якій вказує, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглядати у її відсутності, позов задовольнити та не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 35).

Такі дії не суперечать вимогам ст. 211 ЦПК України, згідно з якою учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилася, причин неявки не повідомила, хоча була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи шляхом направлення їй поштових повідомлень за місцем реєстрації, вказаним у її паспорті (а.с. 3 звор.), які повернулися на адресу суду з відмітками про відмову адресата від їх отримання (а.с. 30-32, 33-34), що в силу ч. 9 ст. 130 ЦПК України свідчить про належне повідомлення. Відзив на позов не подала. Будь-яких заяв та клопотань щодо процесуальних питань, в тому числі про відкладення судового засідання, не заявляла.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається зі змісту ст. 281 ЦПК України, про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Паскал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Буряк проти України", суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року та інші).

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинство більш ефективно.

За таких обставин, враховуючи, що відповідачка, хоча і була належним чином повідомлена про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, причин неявки не повідомила, відзив на позов не подала, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, а тому суд приходить до висновку про проведення заочного розгляду даної справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

провести заочний розгляд справи № 343/327/22 за позовом кредитної спілки "Тайстра" до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.

Ухвала остаточна і оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Долинського районного суду С.М.Монташевич