Справа № 694/127/20 Провадження №6/694/10/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

28.07.2022 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

Головуючого судді Сакун Д.І.,

за участі секретаря судового засідання Літвін Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса АДРЕСА_1 ) про розстрочку виконання рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_3 ) про відшкодування матеріальних та моральних збитків,

встановив:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду в якому просить розстрочити виконання рішення Звенигородського районного суду Черкаської області від 19.04.2022 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суми збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди на загальну суму 123367-84, до 07.06.2023 року частинами на одинадцять платежів по 10000.00 грн. щомісяця.

В обґрунтування вимог зазначив, що рішенням Звенигородського районного суду Черкаської області з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто збитки, завданих внаслідок дорожньо-транспортно пригоди на загальну суму 123367-84 грн. Постановою Черкаського апеляційного суду від 07.07.2022 року вищевказане рішення було залишено без змін. Так, враховуючи, що ОСОБА_1 маю невеликі доходи, має на утриманні неповнолітню дитину ОСОБА_3 , 2008 року народження та хвору матір - ОСОБА_4 1936 року народження, яка страждає важким захворюванням та потребує постійного лікування, просить розстрочити виконання рішення суду, оскільки він не має змоги виконати рішення суду одразу в повному обсязі щоб це не ускладнило майновий стан його та його родини. Вказує, що виконання рішення одразу і в повному обсязі поставить ОСОБА_1 у дуже скрутне матеріальне становище, що завдасть шкоду його членам сім`ї, дитині та утриманцям, яких він не зможе утримувати.

Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі

Судовий розгляд заяви призначено на 28.07.2022.

Заявник в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином.

ОСОБА_2 в судове засідання не зявився. Про день, час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.2ст. 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом

Рішенням Звенигородського районного суду від 19.04.2022 було позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в сумі 120384,00 (сто двадцять тисяч триста вісімдесят чотири) грн. 00 коп., 1203,84грн (одну тисячу двісті три) грн. 84 коп. витрати по сплаті судового збору, 1780 (одна тисяча сімсот вісімдесят) грн. витрати за отримання висновку експерта, а всього 123367,84 грн. Постановою Черкаського апеляційного суду від 07.07.2022 року рішення Звенигородського районного суду Черкаської області залишено без змін. Рішення суду набрало законної сили 07.07.2022 року.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 виданого Звенигородським відділом ДРАЦС у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 08.06.2021 року ОСОБА_1 уклав шлюб з ОСОБА_5 .

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого відділом РАЦС Ватутінського міського управління Черкаської області від 25.04.2008 року у ОСОБА_5 є дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батьком дитини у свідоцтві про народження вказаний « ОСОБА_6 ».

До заяви також долучено копію паспорту на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Мотиви, з яких виходить суд, застосування норм права, оцінка аргументів сторін

Згідно з ч. ч. 1, 3ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. (ч.4ст. 435 ЦПК України)

Відповідно до вимог статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до положень частин 1, 2ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

При цьому виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду та ефективного захисту сторони у справі, що передбачено ст. ст.6,13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Іванов проти України» (остаточне від 15.01.2010) визнав порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та статті 1 Першого протоколу, внаслідок тривалого невиконання рішення суду. При цьому в рішенні Суду зазначено: «…51. право на суд, захищене статтею 6, було б ілюзорним, якби національна правова система Високої Договірної Сторони дозволяла, щоб остаточне, обов`язкове для виконання судове рішення залишалося невиконаним на шкоду будь-якій зі сторін… Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок …».

В пункті 10постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» № 14 від 26 грудня 2003 року роз`яснено, що при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, суду потрібно мати на увазі, що, їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Виконання судових рішень це заключна стадія цивільного процесу, а саме заключний етап у процесі реалізації захисту цивільних прав, а згідно з прецедентною практикою Європейського суду з прав людини для визначення розумного строку розгляду справи включається період із надходження до суду позовної заяви, який закінчується виконанням рішення суду.

Метою цивільного судочинства є виконання законного і обґрунтованого рішення суду.

Частиною 3 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1статті 76 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 78 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Частиною 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з положень частини 1статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Надавши оцінку наведеним заявником обставинам для розстрочення виконання рішення Звенигородського районного суду від 19.04.2020 суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про розстрочку виконання рішення суду, оскільки обставини, на які посилається заявник, а саме наявність на утриманні хворої матері та дитини, не можуть бути розцінені як виняткові обставині, які дають підстави у розумінні ст. 435 ЦПК України для розстрочення виконання рішення суду.

Заявником не надано доказів перебування на його утриманні матері та дитини. Крім того, у свідоцтві про народження дитини заявник не записаний як батько, а копія паспорту ОСОБА_4 не доводить, що остання є матір`ю заявника.

Разом з тим, суд зауважує, що складне матеріальне становище та наявність на утриманні матері та дитини не позбавляє відповідача обов`язку виконати судове рішення, а дані причини не є винятковим випадком та порушують принцип обов`язковості виконання рішення суду, порушують права позивача (стягувача) на належний судовий захист результатом якого має бути повне виконання рішення суду у встановлений законом строк.

Щодо посилань заявника на хворобу матері, слід зазначити, що тяжке захворювання членів сім`ї боржника відповідно до вимог частини 4 статті 435 Цивільного процесуального кодексу України може бути врахована судом при вирішенні питання про розстрочення виконання рішення суду, проте заявником не надано доказів, що захворювання члена його сім`ї є дійсно тяжким, також не надано відомостей про розмір витрат, які має нести заявник для лікування матері та утримання дитини. При цьому доказів часткового виконання рішення суду в розмірі, який може здійснювати заявник, суду також не надано.

Також заявником не зазначено, чи наявні інші члени родини, які в силу Закону зобов`язані надавати допомогу матері та особи, які зобов`язані утримувати дитину.

Тому, не виконання рішення суду у визначені законом строки без відповідних правових підстав, передбачених законом (зокрема, статтею 435 ЦПК України) призведе до порушення охоронюваних законом прав та інтересів стягувача.

Виходячи з наведеного вище, зважаючи на те, що заявником не наведено обставин, що мають особливий характер, які ускладнюють або виключають виконання рішення суду, а також не надано доказів на підтвердження зазначених обставин, суд доходить висновку, що вимоги ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення суду задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст.260,354,435 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса АДРЕСА_1 ) про розстрочку виконання рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_3 ) про відшкодування матеріальних та моральних збитків - відмовити.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала підписана 28.07.2022.

Суддя Д.І. Сакун