Справа №463/3003/22
Провадження №2-з/463/46/22
УХВАЛА

про забезпечення позову

29 квітня 2022 року Личаківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Стрепка Н.Л.

з участю секретаря судових засідань Онишкевича О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові клопотання позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою, -

в с т а н о в и в:

позивач 6 квітня 2022 року звернувся до Личаківського районного суду м. Львова з позовом про стягнення з відповідача на її користь суми боргу за договором позики оформленим борговою розпискою від 12 серпня 2021 року у розмірі 2 808 000 (два мільйони вісімсот вісім тисяч) гривень, а також понесених судових витрат зі сплати судового збору за подання до суду позову у розмірі 12 405 гривень та судового збору за подання клопотання про забезпечення позову у розмірі 496,20 гривень.

Матеріали позову надійшли до Личаківського районного суду м. Львова 28 квітня 2022 року, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких було визначено суддю Стрепка Н.Л.

У відповідності до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом 29 квітня 2022 року скеровано запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 .

Окрім того 28 квітня 2022 року до суду разом з матеріалами позову надійшло клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову, відповідно до якої просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , при цьому просить суд не застосовувати зустрічне забезпечення позову.

Подане клопотання мотивує тим, що нею було подано до суду позовну заяву до ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів за борговою розпискою, згідно з якою просить суд ухвалити відповідне рішення, яким стягнути з останньої на користь суму боргу за договором позики оформленим борговою розпискою від 12 серпня 2021 року у розмірі 2 808 000 грн., а також понесені судові витрати у розмірі 12 405 грн. та 496,20 грн. Вказує, що 12 серпня 2021 року відповідач у справі - ОСОБА_2 взяла у неї в борг грошові кошти в розмірі 96 000 доларів США, про що власноруч склала відповідну боргову розписку. Відповідно до умов зазначеної боргової розписки ОСОБА_2 зобов`язувалась повернути їй отримані у борг грошові кошти до 12 лютого 2022 року, однак станом на 6 квітня 2022 року відповідачка по справі взяті на себе зобов`язання взагалі не виконала та грошові кошти позивачу не повернула. Позивач зазначає, що грошові кошти були взяті відповідачем у борг для придбання нерухомості, що згодом вона і зробила. На підтвердження того, що грошові кошти були використані за цільовим призначенням, відповідачка надала їй витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності з якого позивач дізналась, що 23 вересня 2021 року ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу придбала у власність квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 85,9 квадратних метрів, вартість якої згідно з цим витягом складає 1 671 000 грн. Позивач вказує, що залишок грошових коштів, які були в неї запозичені, відповідачка планувала витратити на придбання ще однієї квартири. Зазначає, що надані нею у борг відповідачці гроші є всіма її заощадженнями та вона дуже стурбована тим, яким чином буде забезпечене реальне виконання рішення суду у разі ухвалення його на її на користь. Відтак з огляду на вартість вказаної вище квартири відповідача просить суд накласти на цю квартиру арешт до розгляду цивільної справи по суті позовних вимог вказуючи, що такий вид забезпечення позову як накладення арешту на нерухоме майно відповідача є співмірними із заявленими нею вимогами. При цьому звертає увагу суду на те, що невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру відповідача може при вирішенні цивільного спору на її користь зробити неможливим виконання рішення суду про стягнення грошових коштів та поновлення її порушеного права. Вказує, що зазначена квартира відповідача може забезпечити реальне виконання її обов`язку виконання судового рішення та повернення позивачу боргу, однак поки судом розглядатиметься цивільна справа та буде прийняте відповідне рішення по суті справи, яке потім буде ще набуватиме законної сили, у відповідача у справі буде реальна можливість відчужити своє майно іншим особам. З огляду на це вказує, що у неї як у позивача є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Оглянувши матеріали позову та заяви про забезпечення позову, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пункт 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України визначає, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Салах Шейх проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби ст. 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Відповідно до п. 4 постанови пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом присудження реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, його метою є хоча і негайні, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

З матеріалів позовної заяви та заяви про забезпечення позову вбачається, що предметом спору є стягнення з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача ОСОБА_1 суми боргу за договором позики оформленим борговою розпискою від 12 серпня 2021 року у розмірі 2 808 000 гривень, а також понесених судових витрат зі сплати судового збору за подання до суду позову у розмірі 12 405 гривень та судового збору за подання клопотання про забезпечення позову у розмірі 496,20 гривень.

Як вбачається із матеріалів клопотанням про забезпечення позову, позивач ОСОБА_1 просить накласти арешт на квартиру, належну відповідачу ОСОБА_2 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Так долученої до клопотання копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 276413197 від 23 вересня 2021 року вбачається, що ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_1 ) дійсно на праві приватної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 85,9 квадратних метрів, вартість якої складає 1 671 000 грн., набута останньою 23 вересня 2021 року на підставі договору купівлі-продажу квартири.

При цьому з копії розписки від 12 серпня 2021 року, власноручно написаної ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), вбачається, що нею було отримано від ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ), у борг грошові кошти у розмірі 96000 доларів США, які вона зобов`язувалась повернути до 12 лютого 2022 року. З врахуванням офіційного курсу Національного банку України гривні щодо іноземних валют станом на день подання позовної заяви - 6 квітня 2022 року 96000 доларів США становить більше 2 808 000 грн.

З врахуванням наведеного, а також беручи до уваги предмет позову, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до висновку, що заяву слід задовольнити та в забезпечення позову до вирішення судового спору накласти арешт на належну ОСОБА_2 квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки такий вид забезпечення позову буде розумним та співмірним вимогам позову.

Як передбачено положеннями частини 7 статті 153 ЦПК України, в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляд судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 260, 261, 353-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

клопотання позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

В порядку забезпечення позову накласти арешт на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві приватної власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_1 .

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову 3 (три) роки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Дані стягувача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_2 .

Дані боржника: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_1 .

Виконання ухвали суду покласти на Личаківський відділ державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) (адреса: 79058, м. Львів, пр. В. Чорновола, 39).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Львівського апеляційного суду.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала складена 29 квітня 2022 року.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової кратки платника податків НОМЕР_1 .

Суддя: Стрепко Назар Любомирович