Провадження №2/359/928/2022
29 липня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Журавського В.В.
при секретарі Алфімовій І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
І. Короткий зміст позовних вимог.
Наприкінці жовтня 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до суду з даним позовом, який обґрунтували тим, що вони є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1 . В даному житловому будинку на даний час зареєстрований як за місцем проживання ОСОБА_4 . Відповідач не проживав за вказаною адресою жодного дня, його реєстрація за вказаною адресою чинить позивачам перешкоди у користуванні будинком. Проте, добровільно знятись з реєстраційного обліку за вказаною адресою відповідач не бажає. Тому ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право на користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1 .
ІІ. Процесуальні дії у справі.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.31-32).
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, було задоволено клопотання позивачів про виклик та допит свідків (а.с.48-49).
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 червня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.50).
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29 липня 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи, на підставі ч.1 ст.280 ЦПК України.
ІІІ. Ставлення сторін до пред`явленого позову.
У судовому засіданні ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала в повному обсязі та проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
ОСОБА_1 надала до суду заяву, якою також підтримала позовні вимоги та просила проводити розгляд цивільної справи за її відсутності.
Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзив на позов не надав. Про поважні причини, які перешкодили йому з`явитись у судове засідання, не повідомив.
IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками житлового будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09 грудня 2020 року (а.с.46,47).
В даному житловому будинку зареєстровано місце проживання ОСОБА_3 . Вказана обставина підтверджується довідкою, виданою реєстраційною службою Бориспільської міської ради Київської області (а.с.24).
Правовідносини, що виникли між сторонами по справі, регулюються гл.31 «Загальні положення про право власності» та гл.32 «Право користування чужим майном» ЦК України.
V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору.
Відповідно до ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним.
За змістом ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна.
Відповідно до ч.1 ст.319 та ч.1 ст.391 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно з ч.1 ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
У відповідності до ч.1 ст.405 ЦК України та ч.1 ст.156 ЖК України передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору.
За змістом акту обстеження житлово-побутових умов від 08 жовтня 2021 року, складеного депутатом Бориспільської міської ради Київської області Луцівом І.М., вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 проживають: ОСОБА_1 , матір, ОСОБА_5 , син, ОСОБА_2 , невістка, ОСОБА_6 , невістка, а також онуки: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 (а.с.11).
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 показав, що він є сусідом позивачів та знає їх все своє свідоме життя. Періодично свідок відвідує позивачів. ОСОБА_3 свідок не знає та ніколи не бачив.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_13 показала, що вона також є сусідкою позивачів. Часто буває в гостях у позивачів, вони є подругами. Проте, свідок жодного разу не бачила ОСОБА_3 .
Таким чином встановлено, що позивачі є власниками спірного житлового будинку, відповідач не пов`язаний спільним побутом з позивачами, за адресою зареєстрованого місця проживання не проживає. Незважаючи на це, відмовляється добровільно знятись з реєстрації у спірному житловому будинку.
Зважаючи на те, що реєстрація місця проживання відповідача у вказаному будинку створює для позивачів перешкоди у користуванні житлом та позбавляє права вільно володіти, користуватися і розпоряджатися власним майном.
Тому, суд вважає за допустиме визнати ОСОБА_3 таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.317, ч.1 ст.319, ч.1 ст.391, ч.2 ст.406 ЦК України, п.2 ч.1 ст.258, ч.1-ч.2 ст.259, ст.263-265, ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме житловим будинком АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуте Бориспільським міськрайонним судом Київської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивач має право на оскарження заочного рішення в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Дата складення повного заочного рішення суду 03 серпня 2022 року.
Суддя: В.В. Журавський