Провадження № 2/761/9434/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Романишена Інна Павлівна, розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням викладених вимог просить постановити рішення, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ФОП ОСОБА_1 заборгованість з оплати платежів за договором оренди житлового приміщення (частини квартири) від 17.09.2020 за період з січня по липень 2022 року в розмірі 350 000 грн.

Разом з тим, у поданій позовної заяви, представник позивача просить відстрочити сплату судового збору на місячний строк з моменту винесення судом ухвали про відкриття провадження у справі.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви вважаю, що таку слід залишити без руху, з огляду на наступне.

Згідно вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, шо суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплат судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов: 1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б)батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Водночас, згідно роз`яснень, що містяться в п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Із аналізу вказаного слідує, що законодавець передбачив можливість звільнення сторони від сплати судового збору лише з підстав, пов`язаних з її майновим становищем.

Однак, суд не вбачає підстав для задоволення заявленого представником позивача клопотання стосовно відстрочення сплати судового збору, оскільки останній не доводів і не представив жодних доказів на підтвердження скрутного матеріального стану позивача, які б були достатніми для відстрочення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору, відтак судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст.1 цього Закону, судовим збором є збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до п.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно із п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01 січня 2022 року становить 2481,00 грн.

Таким чином, з урахуванням визначеної ціни позову у розмірі 350 000 грн., позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 3500 грн.

На підтвердження сплати судового збору до суду необхідно надати платіжний документ про оплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Крім того, усупереч вимогам процесуального закону, представник позивача долучив до позовної заяви копії документів, не засвідчених належним чином.

Згідно ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього, -ч.2ст.95 ЦПК України.

Згідно ч.4 ст.95 ЦПК України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Відповідно до п.5.26 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2020 "Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації", де вказано, що відмітка про засвідчення копії документів складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Так, Верховним Судом у справі № 904/8549/17 була висловлена позиція щодо неправильно засвідчених копій документів, яка зводиться до того, що: "...неправильно посвідчені копії документів у справі є належними, але недопустимими доказами, тому такі докази не можуть бути прийняті до матеріалів справи".

З огляду на викладене, позивачу у порядку усунення недоліків позову необхідно надати до суду копії документів долучених до позову у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи, посвідчених у відповідності до п.5.26 ДСТУ 4163:2020 "Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів".

Зазначені вище недоліки вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

У відповідності до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків такої.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.175, 177, 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, - залишити без руху.

Встановити десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що в разі виконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду, а інакше вважатися неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА