справа № 492/1265/19
провадження № 2/492/7/22
УХВАЛА

08 квітня 2022 року м.Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гусєвої Н.Д.,

при секретарі судового засідання Богдан А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як законного представника ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить суд стягнути з відповідачів заборгованість за договорами позики, яка складається з основного боргу у розмірі 725970,00 грн., та 3% річних від простроченої суми у розмірі 19451,21 грн., інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання у розмірі 701038,9998 грн., посилаючись на те, що 21 березня 2018 року між позивачем ОСОБА_2 та нині покійним ОСОБА_6 було укладено договір позики на суму 545940,00 грн., що еквівалентно 20220 доларів США, а також 180000,00 грн., що еквівалентно 6850 доларів США, усього 725940,00 грн., що еквівалентно 27070 доларів США. Факт отримання грошових коштів відповідачем підтверджується наданою власноручно написаною розпискою, строк повернення до 01 вересня 2018 року, станом на день звернення до суду ОСОБА_6 вказані гроші не повернув. У липні 2019 р. позивачу стало відомо, що ОСОБА_6 помер, у зв`язку з зазначеним позивач вважав за необхідне пред`явити вимогу по поверненню грошових коштів до спадкоємців померлого ОСОБА_6 .

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 22 лютого 2022 року зазначена позовна заява була залишена без руху, оскільки вона була подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

До суду 08 серпня 2019 року надійшла позовна заява з виправленими недоліками та ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 19 серпня 2019 року відкрито провадження у справі, її розгляд призначений у порядку загального позовного провадження.

30 жовтня 2019 року в підготовчому судовому засіданні представником позивача адвокатом Купріяновим А.О. було заявлено клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи (т. 1 а.с. 180-182).

Ухвалою суду від 30 жовтня 2019 року по справі призначено судову почеркознавчу експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи (т. 1 а.с. 189-190).

17 грудня 2019 року до суду надійшло клопотання експерта МВ ОНДІСЕ Осипчук А.В., згідно якого просить уточнити, які саме вільні та умовно-вільні зразки ОСОБА_6 можна використовувати під час проведення порівняльного дослідження (назва документу, дата та де він знаходиться) та про здійснення оплати вартості за проведення експертизи за № 19-1276/1277/07 (т. 1 а.с. 207).

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 18 грудня 2019 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 16 січня 2020 року 10 год. 00 хв. (т. 1 а.с. 213).

Згідно ухвали Арцизького районного суду Одеської області від 16 січня 2020 року провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (т. 1 а.с. 225).

07 квітня 2020 року до суду надійшов висновок експерта № 19-1276/1277 від 27 березня 2020 року, згідно якого відповісти на питання, вказані в ухвалі суду 30 жовтня 2019 року про призначення судової почеркознавчої експертизи, не представилось можливим, оскільки експерту не надано в достатній кількості почергового матеріалу для простеження ознак та варіаційності підписів (т. 1 а.с. 231-236).

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 14 квітня 2020 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 06 травня 2020 року 14 год. 00 хв. (т. 1 а.с. 238).

06 травня 2020 року в судовому засіданні представником позивача адвокатом Купріяновим А.О. було заявлено клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи (т. 2 а.с. 1-6).

Ухвалою суду від 06 травня 2020 року повернуто клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи (т. 2 а.с. 9).

18 травня 2020 року в судовому засіданні представником позивача адвокатом Купріяновим А.О. було заявлено клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи (т. 2 а.с. 21-27).

Ухвалою суду від 18 травня 2020 року по справі призначено додаткову судову почеркознавчу експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 32-33).

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 22 липня 2020 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 30 липня 2020 року 13 год. 00 хв. (т. 2 а.с. 62).

23 липня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Купріянова А.О. про зобов`язання сервісний центр МВС України у м.Арциз та державного нотаріуса Арцизької районної державної нотаріальної контори Панашенко І.П. у примусовому порядку виконати ухвалу суду від 18 травня 2020 року про витребування доказів (т. 2 а.с. 68-69).

Ухвалою суду від 30 липня 2020 року зупинено провадження у справі на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 78).

08 вересня 2020 року до суду надійшло клопотання експерта Кириленко Н.Д. про надання матеріалів, необхідних для проведення судової почеркознавчої експертизи № 20565/20566/20-32 та рахунку на оплату експертизи (т. 2 а.с. 83-84).

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 17 вересня 2020 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 07 жовтня 2020 року 13 год. 00 хв. (т. 2 а.с. 89).

Згідно ухвали Арцизького районного суду Одеської області від 07 жовтня 2020 року провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 104-105).

08 грудня 2020 року до суду надійшов висновок експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/2032 від 24 листопада 2020 року, з якого вбачається, що експертами надані відповіді на питання, зазначені в ухвалі від 18 травня 2020 року про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, згідно якого рукописний текст у розписці від 31 березня 2018 року, який починається словами «Розписка» та закінчується словами « ОСОБА_6 » виконаний ОСОБА_6 без зміни ознак власного почерку (т. 2 а.с. 116-129).

Ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 10 грудня 2020 року провадження у справі поновлено та призначено судове засідання на 13 січня 2021 року 14 год. 00 хв. (т. 2 а.с. 130).

У зв`язку з припиненням повноважень судді Варгаракі С.М. зазначена цивільна справа передана судді Гусєвій Н.Д. згідно Реєстру судових справ і матеріалів, переданих на розгляд головуючому судді 11 жовтня 2021 року.

До суду від відповідачки ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просила поставити питання: яким способом виконаний підпис від імені ОСОБА_6 у наданому на дослідження документі, а також чи не виконаний даний підпис із попередньою технічною підготовкою чи за допомогою технічних засобів?; чи виконаний підпис від імені ОСОБА_6 , який розміщений над рукописним записом « ОСОБА_6 » у розписці від 21 березня 2018 року ОСОБА_6 чи іншою особою?; чи виконано рукописний текст у розписці від 21 березня 2018 року, який починається словами « ОСОБА_7 » та закінчується словами « ОСОБА_6 » ОСОБА_6 чи іншою особою?; чи виконано текст у розписці від 21 березня 2018 року навмисно зміненим почерком (друкованим, незвичною рукою)?, посилаючись на те, що ознайомившись з висновком експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/20-32 від 24 листопада 2020 року додаткової судової почеркознавчої експертизи, вона зрозуміла, що надані нею зразки почерку не можуть належати її сину ОСОБА_6 , але надаючи їх суду, вона вважала, що зразки почерку належали ОСОБА_6 . Враховуючи, що ОСОБА_6 помер, до суду необхідно було надати вільні зразки почерку, підпису, які достовірно йому належали (наприклад заяву про отримання паспорту (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо) (т. 2 а.с. 158-162).

Позивач в судовому засіданні заперечував проти клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, просив відмовити в його задоволенні.

Відповідачка ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні підтримали клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, просили його задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилася, але надала суду заву, в якій просила суд про розгляд справи у її відсутність.

Розглянувши клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, заслухавши учасників справи, які з`явилися у підготовче судове засідання, суд вважає необхідним в задоволенні клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи відмовити за наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Необхідність призначення судової експертизи в цивільному процесі обумовлена, насамперед, необхідністю з`ясування судом тих обставин, які потребують спеціальних знань, та в силу їх специфічного характеру, не можуть бути з`ясовані судом на основі положень чинного законодавства, що може вплинути на правильне вирішення цивільного спору по суті.

Згідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Відповідно до положень, викладених в пунктах 5, 11-12 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» із наступними змінами, судам роз`яснено, що призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. У разі коли необхідність експертного висновку обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, чи поданими доказами, суддя має призначати експертизу, як правило, при підготовці справи до судового розгляду, враховуючи при цьому думку осіб, які беруть участь у справі. Додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. Комісійна експертиза призначається у випадках, коли є потреба провести дослідження за участю декількох експертів - фахівців у одній галузі знань. У випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Аналіз норм права, зазначені вище, дає підстави зробити висновок про те, що суд призначає додаткову експертизу у разі встановлення висновку первинної експертизи неповним та неясним та за умови, коли таку неповноту або неясність усунути шляхом допиту експерта неможливо.

Згідно положень, викладених ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, ухвалою Арцизького районного суду Одеської області від 30 жовтня 2019 року по справі було призначено судову почеркознавчу експертизу (т. 1 а.с. 189-190). 07 квітня 2020 року до суду надійшов висновок експерта № 19-1276/1277 від 27 березня 2020 року, згідно якого відповісти на питання, вказані в ухвалі суду 30 жовтня 2019 року про призначення судової почеркознавчої експертизи, не представилось можливим, оскільки експерту не надано в достатній кількості почергового матеріалу для простеження ознак та варіаційності підписів (т. 1 а.с. 231-236).

Ухвалою суду від 18 травня 2020 року по справі призначено додаткову судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлені питання:чи виконано весь текст у розписці від 21.03.2018 року (починаючи зі слів «Расписка» до прізвища та ініціалів « ОСОБА_6 ») та підпис в оригіналі розписки ОСОБА_6 ?; чи виконано рукопис в оригіналі розписки навмисно зміненим почерком (друкованим, незвичною рукою)? Зазначена ухвала була постановлена у судовому засіданні за участю відповідачки ОСОБА_1 та її представника (т. 2 а.с. 29-31, 32-33). 08 грудня 2020 року до суду надійшов висновок експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/2032 від 24 листопада 2020 року додаткової судової почеркознавчої експертизи, з якого вбачається, що експертами надані відповіді на питання, зазначені в ухвалі від 18 травня 2020 року про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, згідно якого рукописний текст у розписці від 31 березня 2018 року, який починається словами «Розписка» та закінчується словами « ОСОБА_6 » виконаний ОСОБА_6 без зміни ознак власного почерку (т. 2 а.с. 116-129).

Судом встановлено, що при постановленні ухвали про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи відповідачка ОСОБА_1 та її представник були присутні в судовому засіданні та ними не було запропоновано питань, які вони вважають за необхідне поставити на вирішення експертам, та погодились з переліком запропонованих представником позивача запитань, видом судової експертизи та експертною установою.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши наведені обставини справи у взаємозв`язку з правовими нормами, якими вони врегульовані, беручи до уваги, що при призначенні вищевказаної додаткової судової почеркознавчої експертизи відповідачка ОСОБА_1 та її представник погодилися з переліком питань, які поставлені перед експертами, видом судової експертизи та експертами надані відповіді на всі питання, що зазначені в ухвалі про призначення зазначеної експертизи, суд прийшов до висновку, що відповідачкою ОСОБА_1 недостатньо обґрунтовано необхідність проведення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи у справі, оскільки клопотання не містить посилання на ті обставини, які б давали підстави вважати, що висновок експерта є необґрунтованим і викликає сумнів та не наведено переконливих доводів доцільності призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Доводи відповідачки ОСОБА_1 та її представника про те, що надані відповідачкою ОСОБА_1 зразки почерку не можуть належати її сину ОСОБА_6 , але надаючи їх суду, вона вважала, що зразки почерку належали ОСОБА_6 та, враховуючи, що ОСОБА_6 помер, до суду необхідно було надати вільні зразки почерку, підпису, які достовірно йому належали (наприклад заяву про отримання паспорту (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо), суд оцінює критично, оскільки вільні зразки надавалися саме відповідачкою ОСОБА_1 , тобто матір`ю ОСОБА_6 , яка на момент подачі вільних зразків почерку не висловлювала сумнівів щодо підпису ОСОБА_6 на цих зразках. Крім того, поміж вільних зразків підпису, наданих відповідачкою ОСОБА_1 , експертами досліджувались також зразки підпису та почерку ОСОБА_6 вільні: у договорі дарування від 01 квітня 2016 року; копії актового запису про шлюб № 84 від 17 липня 2015 року; у договорі купівлі-продажу транспортного засобу № 6726/17/003916 від 20 травня 2017 року; у акті огляду реалізованого транспортного засобу № 6726/17/003916 від 20 травня 2017 року, про що зазначено у вищевказаному висновку експертів (т. 2 а.с. 116-129), а тому доводи відповідачки ОСОБА_1 щодо непред`явлення інших зразків почерку експертам судом також не приймаються.

Також, судом встановлено, що не всі зразки підпису та почерку ОСОБА_6 , надані експертам досліджувались, а тільки ті, які не відрізнялися від наданих інших зразків почерку ОСОБА_6 , що підтверджується висновком експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/2032 від 24 листопада 2020 року додаткової судової почеркознавчої експертизи, де зазначено, щорукописні записи на аркуші паперу у клітинку розміром 140х100 мм. за рядом загальних та окремих ознак відрізняються від наданих інших зразків почерку ОСОБА_6 , тому експертами у ході дослідження не використовувались, про що зазначено у висновку експертів (т. 2 а.с. 116-129).

Суд звертає увагу на те, що призначення у справі недоцільної експертизи та зупинення провадження у справі за відсутності достатніх підстав, порушує розумні строки тривалості судового провадження, що, в свою чергу, є порушенням права на справедливий та публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачено, що судові процедури при розгляді справ повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (п. 2 та п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Судом встановлено, що справа у провадженні суду знаходиться тривалий час, підготовче провадження у справі не закрито.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Судом встановлено, що всі доводи відповідачки ОСОБА_1 , викладені у клопотанні, не є достатньою підставою для призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи та, на думку суду, всупереч вимогам ст. 44 ЦПК, які передбачають неприпустимість зловживання процесуальними правами, мають на меті зловживання процесуальними правами та навмисним затягуванням підготовчого провадження та судового розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 103, 111, 113, 211, 258-260 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як законного представника ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання відмовити.

Ухвала суду окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.