Справа № 296/6304/17
УХВАЛА

Іменем України

03 червня 2022 року м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

при секретарі судових засідань Рабчинської Я.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера" Житомирської обласної ради про визнання незаконним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання незаконним та скасування наказу №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про оголошення догани ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову вказав, що про існування вказаного наказу йому стало відомо після ознайомлення 26.07.2017 представника в Корольовському районному суді м.Житомира із матеріалами по справі №296/1927/17 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі. А тому, просить поновити строк для оскарження наказу 05-Д від 06.10.2016.

ОСОБА_1 вказує, що трудової дисципліни не порушував, відповідно, наказ №05-Д від 06.10.2016 вважає незаконним й таким, що має бути скасованим.

У відзиві від 29.03.2018 представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову (а.с.26 27). Вказав, що ОСОБА_1 неодноразово допускав невиконання без поважних причин посадових обов`язків, покладених на нього правилами внутрішнього трудового розпорядку, за що був підданий заходам дисциплінарного впливу, та в подальшому звільнений.

В судове засідання 03.06.2022 позивач та його представник не з`явилися, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивач та представника, позов просили задовольнити. В попередніх судових засіданнях позивач та його представник просили суд позов задовольнити, з викладених в ньому підстав.

Представник відповідача в судові засідання 30.11.2021, 10.02.2022, 03.06.2022 не з`явився, надіслав до суду заяви про відкладення розгляду справи: від 29.11.2021 - у зв`язку із перебуванням на лікарняному; від 09.02.2022- у зв`язку із відпусткою; від 01.06.2022 у зв`язку з проходженням військово лікарської комісії.

В попередніх судових засіданнях представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову. Вказав, що наказ про оголошення догани винесено відповідно до норм чинного КЗпП України.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 з 03.03.2014 працює на посаді старшого адміністратора Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради, що підтверджується записом №16 трудової книжки (а.с. 223 226).

Директор розпорядник Балюрко В.С. 30.09.2016 склав доповідну записку на ім`я Генерального директора КП «Обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Даценку П.Х., за замістом якої 30.09.2016 адміністратор ОСОБА_1 допустив продаж квитків глядачам перед початком концерту, грубо порушивши трудову дисципліну (а.с. 33) .

Згідно акту від 06.10.2016, складеного художнім керівником філармонії ОСОБА_2 , старшим касиром ОСОБА_3 , ст. інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з доповідною запискою директора -розпорядника Балюрка В.С. щодо порушення посадових обов`язків старшим адміністратором ОСОБА_1 , але відмовився від надання письмових пояснень, не мотивуючи відмови (а.с. 34).

Наказом Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради №05-Д від 06.10.2016 ОСОБА_1 , старшому адміністратору, за порушення трудової дисципліни, а саме, за неналежне виконання посадових обов`язків, покладених на нього трудовим договором та правилами внутрішнього трудового розпорядку (порушив «Інструкцію з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно освітніх закладах», незаконно розповсюджував квитки, не знаходився у глядацькій залі у час проведення концерту, як це визначено посадовими обов`язками). Підставою для винесення догани вказано доповідну записку директора розпорядника Балюрка В.С. від 30.09.2016 та акт про відмову ОСОБА_1 від надання письмових пояснень від 06.10.2016 (а.с. 35).

Згідно акту від 06.10.2016., складеного художнім керівником філармонії ОСОБА_2 , старшим касиром ОСОБА_3 , ст. інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з наказу №05-Д від 06.10.2016 «Про оголошення догани», але відмовився поставити на ньому свій підпис (а.с. 36).

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Згідно ч.1 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пiзнiше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника вiд роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у вiдпустцi.

Статтею 149 КЗПП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 зазначено, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є : дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Схожі за змістом правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц.

Як роз`яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року №9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" під час розгляду справи правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі, з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Наявність вини є обов`язковою умовою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 07.10.2018 року у справі № 718/801/17.

Згідно вищезазначених матеріалів справи вбачається, що 06.10.2016 старшому адміністратору ОСОБА_1 оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме, за порушення «Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно освітніх закладах», незаконне розповсюдження квитків, відсутність у глядацькій залі у час проведення концерту. При цьому, підставою винесення наказу стала, зокрема, доповідна записка директора розпорядника Балюрка В.С. від 30.09.2016, в якій вказано лише про одне порушення продаж квитків глядачам перед початком концерту.

Згідно п.2.12 посадової інструкції старшого адміністратора , затвердженої Генеральним директором ОСОБА_5 12.01.2011, визначено обов`язок безпосередньо займатися розповсюдженням квитків на заплановані концерти відповідно до Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах. Також п.2.6 посадової інструкції передбачено обов`язок чергувати під час проведення концертів у глядацькій залі.

Згідно акту від 03.03.2014, складеного генеральним директором ОСОБА_6 , зав. складом ОСОБА_7 , старшим інспектором з кадрів ОСОБА_4 , старший адміністратор ОСОБА_1 був ознайомлений з посадовою інструкцією старшого адміністратора, але відмовився поставити на ній свій підпис, не мотивуючи відмови (а.с. 235).

Разом з тим, суд не приймає до уваги посадову інструкцію старшого адміністратора, затверджену Генеральним директором ОСОБА_5 12.01.2011, яка містить печатку «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», оскільки лише 22.11.2012 згідно рішення Житомирської обласної ради №701 Комунальне підприємство «Житомирська філармонія» перейменоване на Комунальне підприємство «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», що підтверджується записом у трудовій книжці ОСОБА_1 за №15 (а.с.225 на звороті).

Вимоги протокольної ухвали суду від 09.09.2021 надати оригінал посадової інструкції старшого адміністратора та наказу, яким введено в дію печатку «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера», відповідачем не виконано.

Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Таким чином, відповідачем не доведено, що ОСОБА_1 був ознайомлений з вимогами посадової інструкції старшого адміністратора, чинної на момент виникнення спірних правовідносин.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 не змогли підтвердити факт продажу квитків ОСОБА_1 перед початком концерту та будь яких фактів порушення останнім трудової дисципліни. Вказали, що ОСОБА_1 мав передати вже куплені квитки глядачам, що було поширеною практикою у філармонії, якщо люди прибували на концерт з районів. Підтвердили належне виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків.

Свідок ОСОБА_11 пояснення по суті заданих питань надати не зміг, обставин притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не пам`ятає.

Жоден свідок, окрім ОСОБА_12 , який був ініціатором дисциплінарного стягнення, не зміг підтвердити факт порушення позивачем трудової дисципліни, а саме, продаж квитків глядачам перед початком концерту та відсутність у глядацькій залі під час проведення концерту.

Однак, суд критично ставиться до показів ОСОБА_12 , який на момент виникнення спірних правовідносин працював директором розпорядником філармонії, та згідно пояснень свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_1 зазнавав постійного тиску зі сторони адміністрації філармонії. Сам же ОСОБА_12 в судовому засіданні вказав, що між ним та позивачем існували спори, непорозуміння.

Вищевказане свідчить про недоведеність відповідачем факту порушення позивачем вимог посадової інструкції, трудової дисципліни та відсутність підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

Також враховуючи, що про існування наказу 05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради про оголошення догани ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення 26.06.2017 із матеріалами по справі №296/1927/17, що підтверджується заявою від 26.06.2017 (а.с.2), а звернення до суду з даним позовом відбулося 10.08.2017, наявні підстави для поновлення строку оскарження позивачем наказу №05-Д від 06.10.2016.

Таким чином, підсумовуючи викладене, надаючи оцінку наявним в матеріалах справи доказам на предмет їх достатності та взаємозв`язку в сукупності, зокрема, письмовим доказам, показам свідка, суд дійшов переконливого висновку про недоведеність відповідачем фактів винного вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, порушення вимог посадової інструкції, а тому наказ №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради в частині оголошення догани ОСОБА_1 підлягає скасуванню, а позов задоволенню.

На підставі ст. 141 ЦПК України, оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача до державного бюджету підлягає стягненню судовий збір.

Так, згідно п.п. 2 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент пред`явлення позову- 2017 рік) за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 0,4 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

Отже, сума судового збору до стягнення з відповідача становить 640 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 81, 211, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Поновити строк для оскарження наказу №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Визнати незаконним та скасувати наказ №05-Д від 06.10.2016 Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради в частині оголошення догани ОСОБА_1 .

Стягнути з Комунального підприємства «Житомирська обласна філармонія імені Святослава Ріхтера» Житомирської обласної ради до державного бюджету судовий збір в розмірі 640 ( шістсот сорок) грн.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Слідчий суддя В. П. Маслак