Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/218/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2022 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді- Козіної С.М.,

за участі:

секретаря - Папенко О.О.,

позивачки - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника позивачки - ОСОБА_2 (не з`явився),

відповідачки - ОСОБА_3 (не з`явилась),

представника відповідачки - ОСОБА_4 (не з`явився),

представника КП "Бюро архітектурного проектування та технічної інвентаризації будівель і споруд" - (не з`явився),

третьої особи - ОСОБА_5 (не з`явився),

представника Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , КП "Бюро архітектурного проектування та технічної інвентаризації будівель і споруд", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, ОСОБА_5 , про усунення перешкод в користуванні власністю, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа. Ухвалою суду від 28 вересня 2020 року було відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 21 грудня 2021 року справу призначено до судового розгляду.

28 липня 2022 року до суду надійшла заява представника позивачки ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Учасники справи в судове засідання не з`явились.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Статтею 257 ч.1 п.5 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Стаття 13 ЦПК України передбачає право позивача на власний розсуд розпоряджатись своїми правами щодо предмета спору, у зв`язку з чим виключно позивачу належить право вибору характеру своїх процесуальних дій: залишити позов без розгляду, чи закінчити судовий розгляд справи.

Оскільки позивачка через свого представника скористалась своїм правом на ініціювання заяви про залишення без розгляду позову, подавши відповідну заяву, що не суперечить чинному законодавству, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Таким чином, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 13, 257, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , КП "Бюро архітектурного проектування та технічної інвентаризації будівель і споруд", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, ОСОБА_5 , про усунення перешкод в користуванні власністю, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України вона має право, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя