Житомирський апеляційний суд
Справа №296/5822/21 Головуючий у 1-й інст. Рожкова О. С.
Категорія 36 Доповідач Трояновська Г. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2022 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Трояновської Г.С.

суддів: Миніч Т.І., Павицької Т.М.

з участю секретаря судового засідання Трикиши Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу № 296/5822/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» про захист прав споживача шляхом визнання протиправним та скасування рішення комісії

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 18 липня 2022 року, яке ухвалене під головуванням судді Рожкової О.С. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в :

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із названим позовом та просив визнати протиправним та скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу від 19.05.2021, що винесене Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» та яке оформлене протоколом №79, в частині задоволення акту про порушення №ЖЖ-2.1.-343 від 27.04.2021 та здійснення донарахування вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості відносно ОСОБА_1 .

В обгрунтування позову зазначив, що він є в побутовим споживачем послуг з розподілу природного газу, що надаються АТ «Житомиргаз» та після чергового звернення до відповідача відносно здійснення планової періодичної повірки лічильника газу Metrix G4 № 055227, який був встановлений за адресою проживання позивача, відповідачем було проведено перевірку, за результатами якої було складено два акти про порушення - Ж.Ж 1.1-469 від 26.04.2021 (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ), Ж.Ж. 1.1.-470 від 26.04.2021 (несанкціоноване відновлення газопостачання), а лічильник газу було демонтовано та направлено на позачергову експертизу.

27.04.2021 р. за адресою: АДРЕСА_1 було складено ще один акт про порушення - Ж.Ж-2.1.-343 від 27.04.2021, згідно з яким відповідач встановив порушення Розділу XI, Глави 2, пункту 1, підпункту 3 Кодексу газорозподільних систем, а саме несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Тоді ж було складено акт експертизи №3430 від 27.04.2021 р., згідно з яким комісією, нібито, було виявлено, що «пломба заводу виробника розрізана та повторно навішена шляхом склеювання. Виявлено пошкодження на оглядовій шилді та в середині облікового механізму, подряпини під кришкою облікового механізму. Встановлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ». Також 27.04.2021 вказаний лічильник газу було віддано для проведення позачергової повірки до ДП «Житомирстандартметрологія», яке у відсутність позивача здійснило повірку лічильника, за результатами чого видало довідку про його непридатність.

Зазначені вище акти про порушення розглянуті 19.05.2021 на засіданні постійно діючої комісії АТ «Житомиргаз» з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу та рішенням вказаної комісії, яке і є предметом оскарження по даній справі, було вирішено скасувати акти про порушення від 26.04.2021 та задовільнити акт про порушення № ЖЖ-2.1.-343 від 27.04.2021 (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ), провести нарахування у відповідності до абзацу 1 пункту 1 Глави 3 Розділу XI Кодексу ГРМ на суму 67 711, 13 грн.

В частині задоволення акту про порушення та здійснення донарахування позивач вважає оскаржуване рішення комісії протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відсутній факт втручання в роботу ЗВТ, як основна підстава виникнення спірних правовідносин, а відповідач мав би встановити не лише наявність пошкоджень, а і сам факт наявності такого втручання з викривленням показників споживання природного газу; експертна комісія, яка проводила експертизу ЗВТ 27.04.2021 та яка в подальшому склала акт експертизи № 3430 є неправомочною з підстав відсутності у її складі представників метрологічної установи та сектору НКРЕКП (державного регулятора); недотримання відповідачем вимог законодавства в частині строків проведення повірки лічильника газу; за відсутності Методики повірки та складеного у відповідності до закону Висновку за результатами повірки позачергова повірка ЗВТ, за результатами якої було видано довідку про непридатність, є такою, що відбулась без дотриманням імперативних норм законодавства, а тому за таких умов повірка не може створювати негативні правові наслідки для позивача; відсутність членів комісії, які зазначені в оскаржуваному рішенні, при проведенні засідання 19.05.2021, що свідчить про неправомочність засідання; завищення опалювальної площі, як один із елементів формули розрахунку, на 51,9 м2, що мало наслідком завищення суми донарахування, а тому оскаржуване рішення комісії підлягає скасуванню і з цих підстав.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 18 липня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог. Зазначає, що суд дійшов неправильного висновку про те, що відповідачем було доведено факт викривлення даних обліку природного газу внаслідок втручання в конструкцію лічильника при складанні акту про порушення з огляду на наявність довідки про непридатність ЗВТ. Вказана довідка не свідчить про непридатність, про викривлення показників обліку ЗВТ в нерозривному причинно-наслідковому зв`язку з втручанням у його роботу. Причиною такої непридатності може бути експлуатація лічильника понад міжповірочний інтервал з вини самого відповідача. Зазначає, що жодним документом не підтверджується наявність викривлення показників обліку споживання природного газу, без встановлення чого застосування такого порушення як втручання роботу ЗВТ є неможливим в силу прямої дефініції, наведеної в Кодексі ГРМ, а сама по собі наявність тих чи інших дефектів будь-яких складових лічильника ще не може вважатися втручанням в його роботу. Вказує, що крім того не встановлено факту пошкодження пломби. Наголошує, що норми Кодексу розмежовують терміни пошкодження лічильника газу та несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу та не є тотожними, а відповідач в даному випадку мав би встановити не лише наявність пошкоджень, а і сам факт наявності такого втручання з викривленням показників споживання природного газу. Крім того вказує, що відповідач не виконував обов`язок щодо здійснення періодичної повірки лічильника побутового споживача за власний рахунок навіть на його звернення. А тому вважає, що за умов недотримання відповідачем вимог законодавства в частині обов`язку провести повірку лічильника газу та в частині строків проведення такої повірки покладення на позивача відповідальності за непридатність лічильника газу, або ж будь-яке використання факту непридатності такого лічильника газу проти споживача, є неприйнятним та таким, що протирічить вимогам законодавства.

Вказує, що судом першої інстанції розглянуто справу в порядку спрощеного позовного провадження, не допитано заявлених ним свідків, що свідчить про порушення судом норм процесуального права та є наслідком для скасування судового рішення.

У відзиві на апеляційну скаргу АТ «Житомиргаз» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Вказує, що беручи до уваги встановлені пошкодження, які не є характерними при експлуатації лічильника, а саме подряпини під оглядовим склом на оглядові шильді, подряпини механізму, в світлі того, що було склеєно пломбу заводу виробника і вказаний факт позивачем визнається, оскільки останній підписав акт експертизи від 27.04.2021 № 3430 без зауважень, то непридатність лічильника є наслідком втручання в роботу лічильника позивача, а викривлення даних лічильника підтверджується довідкою від 27.04.2021 № 3904 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки. Крім того вказує, що виходячи із порівняльного аналізу понять «пошкодження лічильника газу» та «несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу» згідно положень Кодексу ГРМ, пошкодження, які мали місце на лічильнику позивача, не можна віднести до пошкоджень ЗВТ/лічильника газу, що передбачає пошкодження зовнішніх конструктивних елементів, водночас за даних обставин, пошкодження мали місце всередині лічильника, в місцях, доступ до яких обмежений, у зв`язку із чим було застосовано і відповідне нарахування. Крім того вказує, що позивач не надав жодного доказу на підтвердження сплину строку періодичної повірки лічильника.

В суді апеляційної інстанції представник позивача Стахов А.О. доводи апеляційної скарги підтримав, надав пояснення аналогічні викладеному в ній.

Представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» Ведіщева А.П. проти доводів апеляційної скарги заперечила, надала пояснення аналогічні викладеному у відзиві на апеляційну скаргу.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст. 372 ЦПК України).

Розглянувши справу в межах, визначених ст. 367 ЦПК України, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи ОСОБА_1 є побутовим споживачем послуг з розподілу природного газу, що надаються АТ «Житомиргаз», яке має статус Оператора газорозподільної мережі (Оператор ГРМ) за адресою : будинок АДРЕСА_2 .

Житловий будинок належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, інформаційна довідка №267995997 від 28.07.2021 (а.с.97).

Встановлений за адресою: АДРЕСА_3 , лічильник газу Metrix G4 № 55227 26.04.2021 демонтовано та того ж дня направлено на експертизу, що підтверджується актом АТ "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" про демонтаж (а.с 20).

26.04.2021 представниками відповідача, за участю ОСОБА_1 складено протокол про направлення засобів вимірювальної техніки на експертизу, лічильник опломбовано в пакет; споживачем вказаний протокол підписаний та зазначено, що пошкоджена пломба (а.с.22).

Того ж дня представниками АТ «Житомиргаз», за участю ОСОБА_1 , складено акти про порушення - Ж.Ж 1.1-469 від 26.04.2021 р. (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ), Ж.Ж. 1.1.-470 від 26.04.2021 р. (несанкціоноване відновлення газопостачання (а.с. 23, 24).

Актом про проведення експертизи лічильника газу №3430 від 27.04.2021 підтверджується, що 27.04.2021 при проведенні експертизи лічильника газу Metrix G4 № 055227 комісією АТ «Житомиргаз» у складі: головного метролога ОСОБА_2 , в.о. начальника відділу лабораторних вимірів Барановського М.О., провідного фахівця ВЕБ ОСОБА_3 , головного юрисконсульта Зоренко Т.О., провідного інженера з метрології ОСОБА_4 , у присутності споживача ОСОБА_1 , встановлено, що «Пломба заводу виробника розрізана та повторно навішена шляхом склеювання. Виявлено пошкодження на оглядовій шилді та в середині облікового механізму, подряпини під кришкою облікового механізму. Встановлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ» (а.с.25).

Судом також встановлено, що 27.04.2021 представниками АТ «Житомиргаз» Барановським М.О., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 складено акт про порушення - Ж.Ж-2.1.-343, згідно з яким встановлено порушення Розділу XI, Глави 2, пункту 1, підпункту 3 Кодексу газорозподільних систем, а саме несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (а.с.26).

27.04.2021 ДП «Житомирстандартметрологія» складено довідку №3904 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, якою підтверджено, що лічильник газу G-4 №55227 не відповідає вимогам ДСТУ 3336-96 п.6.8.1. Р50-071-98, підстави для визнання ЗВТ непридатним: ДСТУ 9035:2020, (Залипання) не рівномірна робота (а.с.27).

19.05.2021 комісією з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу AT Оператор газорозподільної системи " Житомиргаз " скасовано акти про порушення Ж.Ж 1.1-469 від 26.04.2021, Ж.Ж. 1.1.-470 від 26.04.2021, задоволено акт про порушення № ЖЖ-2.1.-343 від 27.04.2021 та враховано, що пломба заводу виробника розрізана та повторно навішена шляхом склеювання. Виявлено пошкодження на оглядовій шилді та в середині облікового механізму, подряпини під кришкою облікового механізму. Встановлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (зокрема комерційний ВОГ (п.п.3 п.1 гл.2 розд. ХІ Кодексу ГРМ)), у зв`язку з чим комісією прийнято рішення провести нарахування відповідно до абз. 1 п. 1 гл. 3 розд. ХІ Кодексу ГРМ (а.с.77).

19.05.2021 на підставі абзацу 1 пункту 1 Глави 3 Розділу XI Кодексу ГРМ представником AT «Житомиргаз» Колесник Л.В. складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості споживачу (фізичній особі) ОСОБА_1 на суму 67 711, 13 грн. з 26.04.2021 (а.с.31).

Взаємовідносини оператора газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів, об`єкти яких підключені до газорозподільних систем, врегульовано Законом України " Про ринок природного газу", Кодексом ГРС, іншими актами та умовами укладених між сторонами договорів.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 13 Закону України «Про ринок природного газу» визначено, що споживач зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є несанкціонований відбір природного газу.

Відносини між газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1379/27824.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціонований відбір природного газу - це відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 глави 1 розділу І Кодекс ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Приховані заходи - це несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу у оператора газорозподільної системи(крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, зокрема лічильника газу.

Згідно з пунктом 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання;

3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу;

5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу.

При виявленні ознак пошкодження пломб ( крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача ( суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ ( лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача ( суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється.

У разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням ( додаток 19 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача ( фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення ( але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення ( пункт 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС).

Відповідно до пунктів 1-4 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною у додатку 20 до цього Кодексу.

Пунктом 6 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС також передбачено, що у разі незгоди споживача ( несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб ( крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу ( крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу ( ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

Пунктом 4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС визначено, що споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи.

У пункті 5 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС зазначено, що під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета ( тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу.

Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ; 6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо.

Під час обстеження пломби та/або ЗВТ комісія перевіряє ознаки, зазначені в протоколі. Результати огляду заносяться до акта експертизи ЗВТ.

Результати огляду фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем ( суміжним суб`єктом ринку природного газу) або його уповноваженою особою. Якщо споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) або його уповноважена особа чи член комісії мають окрему думку з приводу проведення експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи.

Відповідно до пункту 10 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС після проведення експертизи ЗВТ проводиться його позачергова повірка відповідно до Порядку проведення повірки законодавчо врегульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 8 лютого 2016 року №193 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2016 року за №278/28408.

Згідно з пунктом 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення ( крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України " Про судову експертизу".

При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача ( несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ ( для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії).

Споживач ( несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення.

У разі неприбуття споживача ( несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі ( пункт 10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС).

Згідно з пунктом 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення ( повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення.

Вказані вимоги законодавства були дотримані АТ " Житомиргаз".

У свою чергу, позивачем не було надано доказів на спростування акта про порушення від 27.04.2021 № Ж.Ж.-2.1-343, в якому зазначено про встановлення порушення пп. 3 п. 1 гл. 2 р. ХІ Кодексу газорозподільних систем втручання в роботу ЗВТ. Будь-яких зауважень чи заперечень ОСОБА_1 щодо виявленого порушення акт не містить.

Не містить таких зауважень та заперечень також і акт експертизи від 27.04.2021 № 3430, підписаний споживачем.

На спростування доводів позивача про виникнення дефектів пломби в проміжках часу між здійсненням відеофіксації процесу експертизи, суд першої інстанції обґрунтовано зазначив, що позивачем жодним чином про це не зазначалося на комісії з експертизи та акт експертизи підписаний позивачем із застереженням, що з заключенням експертизи він ознайомлений і зауважень щодо висновків комісії не має.

Правильно встановивши фактичні обставини справи, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про те, що мало місце саме втручання в конструкцію лічильника, оскільки в акті експертизи від 27.04.2021 № 3430 зазначено про пошкодження не зовнішніх елементів лічильника, а внутрішніх його конструктивних елементів, тобто тих, доступ до яких обмежений, в тому числі пломбою заводу-виробника, яка в даному випадку була розрізана та повторно навішена шляхом склеювання.

Змістом апеляційної скарги ці висновки не спростовані.

В апеляційній скарзі позивач зазначає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про те, що факт викривлення даних обліку природного газу була доведена відповідачем при складанні акту про порушення з огляду на наявність довідки про непридатність ЗВТ та вважає, що причиною такої непридатності може бути експлуатація лічильника понад міжповірочний інтервал з вини самого відповідача.

Апеляційний суд вважає такі доводи безпідставними, оскільки з паспорту на побутовий лічильник газу Metrix G4 № 5522, 1994 року виготовлення, вбачається, що він був складений 30.07.2008 та з висновком про придатність лічильника. Після повірки лічильника зауважень щодо його роботи не було і даний факт не заперечується сторонами у справі.

Судом встановлено, що після проведення експертизи ЗВТ проводиться його позачергова повірка відповідно до Порядку проведення повірки законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, та оформлення її результатів, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 08 лютого 2016 року № 193 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 24 лютого 2016 року за № 278/28408 (п.10 гл. 10 р. Х Кодексу газорозподільних систем)

Згідно довідки ДП «Житомирстандартметрологія» від 27.04.2021 №3904 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки, виданої за результатами повірки, лічильник газу побутового типу G-4 №55227, який належить позивачу, не відповідає вимогам ДСТУ 3336-96 п.6.8.1. Р50-071-98, підстави для визнання ЗВТ непридатним: ДСТУ 9035:2020.

На час повірки лічильника, що належить позивачу, ДСТУ 3336-96 «Лічильники газу побутові. Загальні технічні вимоги. Зі зміною № 2», який прийнято Технічним комітетом зі стандартизації ТК 65 «Прилади промислового контролю і регулювання» та затверджено Наказом від 29.03.1996 № 139, що діє з 01.07.1996, та ДСТУ 9035:2020 Метрологія. Лічильники газу для побутових потреб та комерційного обліку, Методика повірки, який прийнято Державним підприємством «Івано-Франківський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» та затверджено Наказом від 07.08.2020 № 181 Про прийняття національних стандартів, був чинними.

Встановивши такі обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погоджується колегія суддів, що внаслідок втручання в конструкцію лічильника настали наслідки у вигляді викривлення даних обліку газу, що свідчить про наявність двох складових для встановлення несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу, оскільки факт втручання підтверджується актом експертизи від 27.04.2021 № 3430, а викривлення даних - довідкою від 27.04.2021№ 3904 про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки.

Доводи в апеляційній скарзі про те, що причиною такої непридатності може бути експлуатація лічильника понад міжповірочний інтервал не узгоджуються з положеннями ч.6 ст. 81 ЦПК України, відповідно до якої доказування не може грунтуватися на припущеннях.

В суді першої інстанції позивачем не заявлялось клопотань про призначення судової експертизи на предмет встановлення наявності чи відсутності втручання у внутрішні конструктивні елементи лічильника та як наслідок викривлення даних обліку природного газу.

Не заявлялось такого клопотання і представником позивача в апеляційному суді.

Отже, висновки суду першої інстанції в порядку ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України позивачем не спростовані.

Щодо доводів в апеляційній скарзі стосовно порушення судом першої інстанції норм процесуального права та розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження необхідно зауважити таке.

Відповідно до ч.6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 ст. 274 ЦПК України визначено, що малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 зазначеної норми при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову;2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту;4) категорію та складність справи;5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;6) кількість сторін та інших учасників справи;7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

У позовній заяві позивач чітко вказав, що він не має наміру призначати по даній справі експертизу та витребовувати докази, а тому просить розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження(а.с.14).

Водночас, позивач подав окрему заяву про виклик свідків, зазначивши, що свідки зможуть повідомити суду обставини проведення перевірок співробітниками АТ «Житомиргаз» та інших значимих юридичних дій по даній справі, а також зможуть повідомити про відсутність будь-яких візуальних дефектів лічильника газу на час його демонтажу та проведення експертизи (26-27 квітня 2021 року). Свідками зазначив себе та свою дружину ОСОБА_5 (а.с.17).

Ухвалою суду від 05 липня 2021 року про відкриття провадження у справі постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

При цьому суд виходив з того, що ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, предметом позову у даній справі є визнання протиправним та скасування рішення, що не відноситься до категорій справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, а також приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, що не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін та допиту свідків для повного та всебічного встановлення обставин справи. У зв`язку з цим суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про допит, як свідків позивача ОСОБА_1 та його дружини ОСОБА_5 (а.с.48).

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що процесуальні дії суду повністю узгоджуються з нормами цивільно процесуального законодавства, а тому посилання в апеляційній скарзі на порушення судом норм процесуального права, які мали наслідком неправильне вирішення справи, є безпідставними.

Окрім того ухвалою суду першої інстанції від 30 серпня 2021 року сторонам відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом учасників. Таку відмову суд мотивував тим, що позивач та відповідач не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, не позбавлені можливості надавати суду свої докази на спростування вимог та заперечень один одного у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користуються правами, передбаченими ЦПК України.

Зазначена ухвала міститься в ЄДРСР (№296/5822/21) та в матеріалах справи (а.с.132-133), а тому посилання в апеляційній скарзі, що ухвала суду від 30.08.2022 відсутня у відкритому доступі і її зміст і взагалі факт існування не відомий позивачу є безпідставними та свідчать про те, що позивач та його представник не використали своє право, передбачене п.1 ч.1 ст. 43 ЦПК України щодо права учасника справи ознайомлюватись з матеріалами справи.

Інших доводів щодо неправильності рішення суду першої інстанції апеляційна скарга не містить.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судовому рішенні, питання вмотивованості висновків суду першої інстанції, колегія суддів виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованого та правильного висновку суду першої інстанції.

При вирішенні цієї справи, суд правильно визначив характер правовідносин між сторонами, правильно застосував закон, що їх регулює, повно і всебічно дослідив матеріали справи та надав належну правову оцінку доводам сторін і зібраним у справі доказам.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на наведене, апеляційний суд вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено із дотриманням норм чинного матеріального та процесуального законодавства, а тому підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст.259,268,367,368, 374,375, 381-384, 390,391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 18 липня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня складення повного тексту судового рішення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, зазначених в статті 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 29.08.2022.

Головуючий Судді