Ухвала

31 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 761/28797/19

провадження № 61-8063ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Дундар І. О. при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року, постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року та постанову Верховного Суду від 24 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до тимчасово виконуючого обов`язки начальника Департаменту контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері інформаційної безпеки Служби безпеки України Кулешова Миколи Валерійовича, Служби безпеки України про захист честі, гідності і ділової репутації та спростування недостовірної інформації,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав 19 серпня 2022 року до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року, постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року та постанову Верховного Суду від 24 травня 2022 року.

На підставі касаційної скарги ОСОБА_1 не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження. Як свідчить аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, вона подана з пропуском встановленого строку на касаційне оскарження.

Оскаржувана постанова апеляційного суду ухвалена 21 вересня 2021 року. Повний текст постанови складено 24 вересня 2021 року. Касаційна скарга ОСОБА_1 подана до Верховного Суду19 серпня 2022 року, що підтверджується відтиском штемпеля на касаційній скарзі. Тобто з пропуском, передбаченого частиною першою статті 390 ЦПК України строку на касаційне оскарження, оскільки останнім днем строку на касаційне оскарження (з урахуванням вихідних днів) було 26 жовтня 2021 року.

У касаційній скарзі, особа, яка подала касаційну скаргу, зазначає, що судами першої, апеляційної та касаційної інстанцій ОСОБА_1 не було належним чином повідомлено про розгляд справи № 761/28797/19. Судова кореспонденція, в тому числі повістки про виклик до суду, направлялися за місцем роботи ОСОБА_1 , з якого його було звільнено Указом Президента України № 886/2019 від 05 грудня 2019 року, про що було проінформовано суд у першій інстанції під час розгляду справи. Матеріали справи не містять доказів про те, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи № 761/28797/19.

У частині другій статті 390 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. У частині третій статті 390 ЦПК України передбачено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Однак, вказані підстави не можна вважати поважними, оскільки ОСОБА_1 не обґрунтовує та не надає доказів того, що не отримував постанову апеляційного суду та процесуальні документи Верховного Суду, що позбавило його можливості подати касаційну скаргу у передбачений законом строк або в розумний строк.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надіслати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій вказати поважність причин пропуску строку та надати належні докази (документи), які підтверджуватимуть поважність причин пропуску строку.

Таким чином, особі, яка подає касаційну скаргу, слід подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із належними доказами порушення апеляційним судом порядку вручення оскаржуваної постанови (довідка суду, тощо).

На підставі викладеного, згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга підлягає залишенню без руху. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа, яка подала касаційну скаргу, має право звернутися до суду касаційної інстанції з заявою про поновлення строку, навівши поважні причини для поновлення строку та подавши відповідні докази.

Окрім цього, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно з підпунктом 5 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

У частині четвертій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

ОСОБА_1 оскаржує рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду в частині задоволених позовних вимог, а саме: визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію під час брифінгу Служби безпеки України та визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію поширену через офіційний Інтернет портал Служби безпеки України.

Таким чином, ураховуючи характер позову та клопотання у скарзі, за подання касаційної скарги ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3073,60 грн (768,40 грн +768,40 грн) * 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 260, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 15 квітня 2021 року, постанову Київського апеляційного суду від 21 вересня 2021 року та постанову Верховного Суду від 24 травня 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними у відкритті касаційного провадження буде відмовлено. У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Дундар