РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.04.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Скришевської О.Р.

розглянувши y відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади Житомирської міської ради, треті особи - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Роза Василівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

І. СУТЬ ЗАЯВИ

03.12.2021 року позивач звернувся з позовом, в якому просить визначити додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову вказав, що 06.06.2018 р. його батько ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповідав все своє рухоме та нерухоме майно сину - ОСОБА_1 . Спадкове майно складається з 8/100 ідеальних частин житлового будинку АДРЕСА_1 .

В позовній заяві позивач вказує, що про існування заповіту дізнався лише 08.09.2021 року, а тому документи для оформлення спадкових прав на нерухоме майно після смерті батька подав з пропуском шестимісячного строку. Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Р.В. повідомила про неможливість оформлення спадщини у зв`язку з пропуском строку, передбаченого чинним законодавством, для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, оскільки йому було невідомо про наявність заповіту після смерті батька ОСОБА_3

ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Ухвалою судді від 07.12.2021 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Р.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведену після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 26-27).

06.01.2022 р. на виконання вимог ухвали суду від 07.12.2021 р. приватний нотаріус Сіранчук Р.В. направила лист №159/01-16, зі змісту якого вбачається, що спадкова справа відносно майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась, позивачу письмово роз`яснено, що він пропустив строк звернення з заявою про вступ в спадщину (а.с. 30).

Ухвалою суду від 04.04.2022 року, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, підготовче судове засідання закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.

Заяв по суті справи до суду не надійшло.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що позов підтримує та просить задоволити (а.с. 58).

Представник відповідача Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради в судові засідання не з`являвся, відзив на позовну заяву не подавав, електронною поштою надіслав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника міської ради за наявними у справі матеріалами (а.с. 37).

Приватний нотаріус Сіранчук Р.В. в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки не повідомила.

Третя особа ОСОБА_2 направив заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти винесення рішення не заперечував (а.с. 58).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності учасників справи, які скористалися своїм правом та подали до суду заяви про розгляд справи в їх відсутність.

За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІІІ. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Стаття 1261 Цивільного кодексу України встановлює, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

ІV. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ та ОЦІНКА СУДУ

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_3 , що підтверджується змістом копії свідоцтва про народження (а.с. 17).

Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №82613330 від 16.03.2017 р. вбачається, що 8/100 ідеальних частин житлового будинку АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 (а.с. 10).

06.06.2018 р. ОСОБА_3 склав заповіт, яким заповідав все належне йому рухоме та нерухоме майно своєму сину ОСОБА_1 (а.с.7,8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 25.10.2019 року (а.с. 9).

Згідно копії довідки №2723 від 10.10.2017 року, яка видана директором Комунального підприємства «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №6» Житомирської міської ради, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , інші зареєстровані за цією адресою були відсутні (а.с. 16).

08.09.2021 року приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Р.В. листом №102/01-16 з приводу можливості прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомила ОСОБА_1 , що спадкоємцем пропущено строк, передбачений чинним законодавством, для прийняття спадщини (а.с. 15).

Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що у зв`язку із необізнаністю про існування заповіту батька не мав змоги до закінчення шестимісячного терміну для подання заяви про прийняття спадщини подати таку заяву, оскільки дізнався про наявність заповіту лише 08.09.2021 р.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці. Під час судового розгляду судом не встановлено наявність інших спадкоємців, права яких можуть бути порушені внасліок прийняття спадщини позивачем.

Керуючись ст. ст 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю два місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідач: Територіальна громада м. Житомира в особі Житомирської міської ради, місце знаходження: м. Житомир, м-н ім. С.П. Корольова, 4/2; .

Треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Сіранчук Роза Василівна, місце знаходження: м. Житомир, вул. Перемоги, 99, оф. 83;

ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя О.В. Стрілецька