справа № 492/1265/19
провадження № 2/492/102/22
УХВАЛА

08 квітня 2022 року м.Арциз

Арцизький районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Гусєвої Н.Д.,

при секретарі судового засідання Богдан А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як законного представника ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, -

встановив:

В провадженні Арцизького районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як законного представника ОСОБА_5 , про стягнення грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання.

До суду від відповідачки ОСОБА_1 надійшло клопотання про визнання висновку експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/20-32 за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом, посилаючись на те, що в ході проведення зазначеної експертизи вирішувались питання: чи виконано весь текст у розписці від 21.03.2018 року (починаючи зі слів «Расписка» до прізвища та ініціалів « ОСОБА_6 ») та підпис в оригіналі розписки ОСОБА_6 ; чи виконано рукопис в оригіналі розписки навмисно зміненим почерком (друкованим, незвичною рукою). Для проведення експертизи відповідачкою ОСОБА_1 надавались вільні зразки почерку, які, на її думку, не можуть належати її сину ОСОБА_6 , оскільки на момент їх надання, вона вважала, що зразки почерку належали ОСОБА_6 та, враховуючи, що ОСОБА_6 помер, до суду необхідно було надати вільні зразки почерку, підпису, які достовірно йому належали померлому (наприклад заяву про отримання паспорту (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо), а також, для дослідження експертам було надано недостатню кількість вільних зразків, та беручи до уваги, що у висновку експертів викладені відомості, які одержані з порушенням порядку, встановленим законом, вважає, що зазначений висновок є недопустимим доказом.

Позивач в судовому засіданні заперечував проти клопотання про призначення додаткової комісійної судової почеркознавчої експертизи, просив відмовити в його задоволенні.

Відповідачка ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні підтримали клопотання визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом, просили його задовольнити.

Відповідачка ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилася, але надала суду заву, в якій просила суд про розгляд справи у її відсутність.

Розглянувши клопотання про визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом, заслухавши учасників справи, які з`явилися у підготовче судове засідання, суд вважає необхідним в задоволенні клопотання про визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом відмовити за наступних підстав.

Згідно з вимогами п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд, зокрема вирішує питання про призначення експертизи.

Відповідно до положень, викладених в п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30 травня 1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» із наступними змінами, судам роз`яснено, що призначення експертизи в цивільних справах допускається як під час судового розгляду, так і в процесі підготовки до нього. У разі коли необхідність експертного висновку обумовлена обставинами, викладеними у позовній заяві, чи поданими доказами, суддя має призначати експертизу, як правило, при підготовці справи до судового розгляду, враховуючи при цьому думку осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений також на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з вимогами ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом.

Відповідно до ч. 3 Закону України «Про судову експертизу», судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Згідно положень, викладених ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

За правилами наведеної норми, оцінка судом висновку експерта відбувається під час ухвалення судового рішення.

Відповідно до ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено позов про стягнення з відповідачів грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, посилаючись на те, що 21 березня 2018 року між позивачем ОСОБА_2 та нині покійним ОСОБА_6 було укладено договір позики на суму 545940,00 грн., що еквівалентно 20220 доларів США, а також 180000,00 грн., що еквівалентно 6850 доларів США, усього 725940,00 грн., що еквівалентно 27070 доларів США. Факт отримання грошових коштів відповідачем підтверджується наданою власноручно написаною розпискою, строк повернення до 01 вересня 2018 року.

Ухвалою суду від 18 травня 2020 року по справі призначено додаткову судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставлені питання:чи виконано весь текст у розписці від 21.03.2018 року (починаючи зі слів «Расписка» до прізвища та ініціалів « ОСОБА_6 ») та підпис в оригіналі розписки ОСОБА_6 ?; чи виконано рукопис в оригіналі розписки навмисно зміненим почерком (друкованим, незвичною рукою)? (т. 2 а.с. 32-33).

08 грудня 2020 року до суду надійшов висновок експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/2032 від 24 листопада 2020 року додаткової судової почеркознавчої експертизи, з якого вбачається, що експертами рукописні записи на аркуші паперу у клітинку розміром 140х100 мм. за рядом загальних та окремих ознак відрізняються від наданих інших зразків почерку ОСОБА_6 , тому експертами у ході дослідження не використовувались. Надані відповіді на питання, зазначені в ухвалі від 18 травня 2020 року про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, згідно якого рукописний текст у розписці від 31 березня 2018 року, який починається словами «Розписка» та закінчується словами « ОСОБА_6 » виконаний ОСОБА_6 без зміни ознак власного почерку (т. 2 а.с. 116-129).

Враховуючи вищевикладене, оцінивши наведені обставини справи у взаємозв`язку з правовими нормами, якими вони врегульовані, беручи до уваги, що висновок експертів № 20565/20566/20-32/31139/31141/2032 від 24 листопада 2020 року додаткової судової почеркознавчої експертизидля суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами, питання щодо належності та допустимості зазначеного висновку експертів по даній справі буде вирішуватися судом в нарадчій кімнаті після їх дослідження в судовому засіданні та заслуховуванні промов учасників справи в судових дебатах, суд прийшов до висновку, що відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду з неналежним клопотанням про визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом у зв`язку з чим у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 89, 102, 110, 113, 211, 258-260 ЦПК України, суд,

постановив:

У задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_1 про визнання висновку експертів за результатами проведення додаткової судової почеркознавчої експертизи недопустимим доказом у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , як законного представника ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, трьох відсотків річних від простроченої суми та інфляційних збитків за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання відмовити.

Ухвала суду окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя

Арцизького районного суду Гусєва Н.Д.