Справа № 541/481/22
Провадження № 2-во/541/11/22
У Х В А Л А

05 травня 2022 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Куцин В.М.,

секретаря судового засідання Калініченко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Миргородського міськрайонного суду від 27 квітня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

28 лютого 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області із заявою про виправлення описки в рішенні Миргородського міськрайонного суду від 27 квітня 2022 року по справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

В обґрунтування вимог зазначив, що в тексті рішення суду не було заначено після слів «з укладенням договору між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дитини від 23.02.2022» - визначено місце проживання дитини з батьком.

Просив виправити зазначені описки в рішенні.

В судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені (а.с.33,34).

ОСОБА_2 направила заяву, просила проводити розгляд заяви без її участі (а.с. 35).

В зв`язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до практики Верховного Суду. Так, Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначено, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Судом встановлено, що рішенням Миргородського міськрайонного суду від 27 лютого 2022 року заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя задоволено. Шлюб, зареєстрований 06 липня 2007 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького району управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 764- розірвано. Шлюб припиняється у день набрання рішенням суду законної сили. При реєстрації розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишено прізвище « ОСОБА_4 ».

В поданій заяві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка розглядалася в окремому провадженні, просили розірвати шлюб за спільною заявою подружжя, інших вимог заявлено не було.

Відповідно до ч. 4 ст. 265 ЦПК України у мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

Згідно п. 8,12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій ЦПК України, і обов`язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини. Разом з тим рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається. У мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Вимоги викладені в заяві ОСОБА_1 про виправлення описки, а саме доповнення абзацу 12 мотивувальної частини рішення словами «визначено місце проживання дитини з батьком» після слів «з укладенням договору між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дитини від 23.02.2022», не свідчить про допущення судом описки при ухваленні рішення .

Крім того виходячи із роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 N 14 «Про судове рішення у цивільній справі» де зазначено, що рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а зміст Договору між батьками щодо здійснення батьківських прав та визначення місця проживання дитини від 23.02.2022 не має правового значення для вирішення заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Враховуючи вищевикладене в задоволенні заяви про доповнення абзацу 12 мотивувальної частини рішення словами «визначено місце проживання дитини з батьком», який є аргумент що не відноситься до предмета спору, необхідно відмовити за безпідставністю.

В разі виникнення спору між сторонами про місце проживання дитини, сторони мають право звернутися до суду в позовному провадженні із позовом про визначення місця проживання дитини.

Керуючись ст. ст. 269,353,354 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Миргородського міськрайонного суду від 27 квітня 2022 року по справі за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за заявою подружжя.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Миргородський міськрайонний суд протягом 15 днів з моменту її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: В. М. Куцин