У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2022 р. м. Кобеляки

Суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області Мороз Т.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до товариства з додатковою відповідальністю страхова компанія «Альфа-гарант», ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди та неустойки за весь час прострочки у виплаті страхового відшкодування, -

Встановив:

16.08.2022 до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до товариства з додатковою відповідальністю страхова компанія «Альфа-гарант», ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди та неустойки за весь час прострочки у виплаті страхового відшкодування.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заяву та додані до неї документи слід повернути позивачу виходячи із наступного.

У відповідності до частини 1 статті 50 ЦПК України, позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

За змістом частини 1 статті 188 Цивільного процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як роз`яснено у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм процесуального права, є підстави вважати, що умовою об`єднання позовів позивача в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову позивача, спільність підстав позову, прав і обов`язків відповідача/ів та процесуальна доцільність.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же правовідносин. Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення. Доказами у цивільному судочинстві є будь-які дані, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інших обставин, які мають значення для правильного розгляду справи. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Як вбачається з матеріалів поданої позовної заяви, в ній об`єднано дві вимоги, а саме: 1) про стягнення з відповідача 1 ТзДВ «Альфа-гарант» на користь позивача пеню за прострочку у виплаті страхового відшкодування в розмірі 9793,32 грн, три відсотки річних 1120 грн, інфляційні збитки 9148,78 грн, а всього 20 062,10 грн; 2) про стягнення з відповідача 2 ОСОБА_2 на користь позивача моральну шкоду в розмірі 20000 грн.

Отже, предмет позову становить позовні вимоги майнового характеру, які по суті є двома окремими вимогами. Фактично, в межах одного позовного матеріалу, заявником заявлено два окремих позови до відповідачів, які виникли з двох різних підстав.

При цьому, у поданій позовній заяві позивач жодним чином не обгрунтовує підставність об`єднання заявлених ним позовних вимог.

За таких обставин суд вважає, що заявлені вимоги не можуть бути об`єднані в одному позові, оскільки позовні вимоги не пов`язані між собою підставою виникнення і поданими доказами, ці вимоги не є основними та похідними. Сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 188 ЦПК України, але й перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, що є підставою повернення позовної заяви.

За таких обставин, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку, після усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 4, 5, 185, 188 ЦПК України, суддя,

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з додатковою відповідальністю страхова компанія «Альфа-гарант», ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди та неустойки за весь час прострочки у виплаті страхового відшкодування- повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення.

Суддя