Дата документу 23.08.2022 Справа № 554/8096/21
Провадження №2/554/567/2022
У Х В А Л А

Іменем України

23 серпня 2022 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого судді Гольник Л.В.,

секретаря судового засідання Матвієнко О.І.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини,-

в с т а н о в и в:

25.08.2021 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини.

13.10.2021 року проведено повторний авторозподіл зазначеної справи, у зв`язку з перебуванням судді Савченко Л.І. з 23.09.2021 року у відпустці по вагітності та пологах.

Згідно повторного автоматизованого розподілу справа розподілена на суддю Гольник Л.В.

Ухвалою судді Гольник Л.В. від 18.10.2021 року відкрито провадження за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини. Визначено розглядати справу у загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 27.01.2022 року.

Підготовче судове засідання 27.01.2022 року відкладено за клопотання представника позивача.

У подальшому позивач та представник позивача не з`явилися у судові засідання, призначені на 03.03.2022 року та 02.06.2022 року.

У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, повідомлені про час та місце судового розгляду, заяв та клопотань до суду не подали.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Ткаченко С.В. просила залишити позов без розгляду внаслідок повторної неявки у судове засідання представника позивача та позивача, які належним чином повідомлені про дату та час судового засідання. Звернула увагу суду, що підготовче судове засідання 27.01.202 року було відкладено за клопотання представника позивача, ним було знято з розгляду клопотання про призначення експертизи. До сих пір представник позивача процесуально не вирішив ті питання, які виникли під час підготовчого судового засідання 27.01.202 року. Проте позивач та його представник не надали заяву про проведення засідання без їх участі, у судове засідання повторно не з`явилися.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження№ 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Як вбачається з матеріалів справи, у справі містяться розписки про належне повідомлення представника позивача - адвоката Процай В.М. про час та місце судового засідання 02.06.2022 року та 23.08.2022 року, який особисто розписався у їх отриманні.

Отже, у судове засідання 02.06.2022 року та 23.08.2022 року позивач та його представник не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань від позивача та його представника до суду на час розгляду справи не надходило.

У зв`язку з тим, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л.В.Гольник