Справа № 216/677/22
провадження 2/216/1798/22
УХВАЛА

іменем України

28 липня 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді Кузнецова Р.О.,

за участю

секретаря судового засідання Гулковського О.С.,

представника позивача адвоката Миць Н.З.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань №4 приміщення суду у м. Кривому Розі, заяву представника позивача адвоката Миць Н.З. про відвід судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецова Р.О. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

28 липня 2022 року через канцелярію суду надійшла заява представника позивача адвоката Миць Н.З. про відвід судді Кузнецова Р.О., яку вона обґрунтовує тим, що суддя не може брати участь у розгляді даної справи, оскільки, як повідомила її позивач ОСОБА_2 в телефонній розмові, що відповідач ОСОБА_1 на теперішній час працює у судді та робить йому електрику, а тому на її думку підлягає відводу так як прямо заінтересований у результаті розгляду справі.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заяву про відвід та просила задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про відвід судді, разом з тим зазначив, що в розмові з дружиною пожартував, щодо знайомства з головуючим суддею, та що працює у нього.

Відповідно до частин 1,2 статті 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з абзацом 2 ч. 3 ст. 40 ЦПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Оскільки заява про відвід судді Кузнецова Р.О. надійшла до суду 28.07.2022, тобто напередодні призначеного судового засідання, питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 7, 8, 9 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді має бути розглянуто не пізніше двох днів із дня надходження заяви про відвід судді, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід судді. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Дослідивши заяву про відвід та матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Стаття 36 ЦПК України містить вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Як вбачається з тексту заяви представника позивача про відвід, підставою для відводу є те, що суддя не може брати участь у розгляді даної справи, оскільки, як повідомила її позивач ОСОБА_2 в телефонній розмові, що відповідач ОСОБА_1 на теперішній час працює у судді та робить йому електрику, а тому на її думку підлягає відводу так як прямо заінтересований у результаті розгляду справі.

Разом з цим, суд не може погодитися з такою позицією представника позивача, з наступних підстав.

Пунктом 5 частини 1 статті 36 ЦПК України визначено, що суддя не може брати участі при розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» передбачає, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

У п. 2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Неупередженість є необхідною умовою виконанням суддею своїх обов`язків при розгляді цивільних або кримінальних справ.

При цьому, слід звернути увагу на те, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Таким чином, суд вважає, що в задоволенні заяви про відвід судді необхідно відмовити через відсутність достатньо обґрунтованих підстав, які б підтверджували упередженість судді Кузнецова Р.О. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 36-40 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву представника позивача адвоката Миць Н.З. про відвід судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Кузнецова Р.О. у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає чинності негайно і окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Р.О.КУЗНЕЦОВ