КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа №753/11845/18

Провадження №2-ві/824/24/2022 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

16 лютого 2022 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гаращенко Д.Р., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Ящук Т.І. в справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та відшкодування моральної шкоди, за нововиявленими обставинами,-

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 листопада 2019 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та відшкодування моральної шкоди, за нововиявленими обставинами відмовлено й залишено таке судове рішення в силі.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 23 жовтня 2021 року апеляційне провадження було відкрито.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року закінчено підготовчі дії та призначено справу до розгляду.

11 лютого 2022 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді-доповідача Ящук Т.І.

Заява мотивована тим, що визначення судді-доповідача Ящук Т.І. було здійснено з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи з метою визначення бажаного судді для позивача, що згідно п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України є підставою для відводу.

Крім того, ухвала Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року постановлена не уповноваженим складом суду, оскільки заміну колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ здійснено з грубим порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи (п. 4 ч. 1 ст. 36 ЦПК України).

На думку ОСОБА_1 наявні інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Так, ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року в справі №362/3003/21) було відмолено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В.

Однак, він подавав заяву про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. від справи №753/11845/18.

Вважає, що законодавство не надає будь-яких інших можливостей змінювати тексти своїх вже ухвалених рішень, навіть якщо суддя пізніше виявляє, що допустила в них помилку при оцінці доказів чи застосуванні права. Вважає, що у даному випадку суддя-доповідач Ящук Т.І. зловживала цією процесуальною можливістю.

Зазначив, що суддя-доповідач Ящук Т.І. у 2002-2011 роках працювала у Дарницькому районному суд м. Києва, а тому існує конфлікт інтересів під час розгляду оскаржуваної ухвали зазначеного суду, а суддя-доповідач є прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи №753/11845/18.

Вважає, що суддя-доповідач Ящук Т.І. прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи, існує реальний та потенційний конфлікт інтересів, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, існують інші обставини, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності, а тому наявні підстави для відводу (самовідводу) судді-доповідача Ящук Т.І.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 14 лютого 2022 року відвід, заявлений ОСОБА_1 , судді-доповідачу Ящук Т.І. визнано необґрунтованим.

Справу передано для визначення судді в порядку ст. 33 ЦПК України для вирішення заяви про відвід.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Ящук Т.І. відсутні.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.

Згідно із ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, для визначення неупередженості суду належить виходить не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета Україна-центр» проти України» Європейський суд з прав людини наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (пункти 28-32).

Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (від 09 листопада 2006 року, № 33949/02, § 49-52,) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

З матеріалів справи вбачається, що 19 жовтня 2021 року до Київського апеляційного суду надійшла цивільна справа №753/11845/18 разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року.

Згідно пункту 3 Рішення Ради суддів України №16 від 12 квітня 2018 року до підключення до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковим для його роботи в судах застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, та Засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду; повністю зберігаються повноваження зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями, у тому числі щодо в частині затвердження засад використання автоматизованої системи документообігу суду.

Відповідно до пп. 2.3.1 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу судурозподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

У п.п. 2.3.31 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено, що результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду, що автоматично створюється автоматизованою системою. Доступ суддів до перегляду всіх протоколів та звітів автоматизованої системи щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями не може бути обмежений. Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями №753/11845/18 (провадження №22-ц/824/15693/2021) від 19 жовтня 2021 року справу призначено судді-доповідачу Шаховій О.В., судді, які входять до складу колегії суддів: Вербова І.М., Нежура В.А.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ судді-доповідача Шахової О.В., суддів Вербової І.М., Нежури В.А. від 23 жовтня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року.

26 листопада 2021 року до Київського апеляційного суду надійшли доповнення ОСОБА_1 до апеляційної скарги на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29 квітня 2020 року.

Згідно пп. 2.3.49, 2.3.50 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Частиною сьомою статті 33 ЦПК України встановлено, що невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25 листопада 2021 року №2259/0/15-21 суддю судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду ОСОБА_3 звільнено з посади судді Київського апеляційного суду у зв`язку із поданням заяви про відставку.

На підставі розпорядження керівника апарату суду №498/0602/21 від 30 листопада 2021 року та згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 листопада 2021 року відповідальною особою було здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи за єдиним унікальним номером №753/11845/18 (апеляційне провадження №22-ц/824/15693/2021), за яким визначено склад суду: головуючий-суддя Ящук Т.І., судді, які входять до складу колегії: Махлай Л.Д., Немировська О.В.

Із наведеного вбачається, що повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями 30 листопада 2021 року відбувся з дотриманням норм чинного законодавства, відтак відсутні підстави вважати, що під час визначення судді-доповідача Ящук Т.І. було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. від 02 грудня 2021 року закінчено підготовчі дії та призначено справу до розгляду.

Ухвалою Київського апеляційного суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. від 02 грудня 2021 року доповнення до апеляційної скарги ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Наведеним вище спростовуються доводи заявника щодо постановлення ухвали Київського апеляційного суду від 02 грудня 2021 року неповноважним складом суду, оскільки повторний розподіл судової справи відбувся згідно вимог ст. 33 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ головуючого судді-доповідача Ящук Т.І., суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В. у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Ящук Т.І., Махлай Л.Д., Немировської О.В. відмовлено.

Доводи ОСОБА_1 щодо незаконності ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2022 року з огляду на неправильне зазначення унікального номеру справи не можуть бути підставою для відводу судді, що визначені у ст. 36 ЦПК України, оскільки допущена в ухвалі описка не впливає на її обґрунтованість та може бути усунута за власною ініціативою суду або за заявою учасника справи відповідно до ст. 269 ЦПК України.

Крім того, згідно п. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Не можуть бути підставою для задоволення відводу доводи ОСОБА_1 щодо заінтересованості судді-доповідача Ящук Т.І. у результаті розгляду справи №753/11845/18 та наявності конфлікту інтересів з посиланням на перебування її на посаді судді Дарницького районного суду м. Києва у 2002-2011 роках, оскільки провадження у даній справі розпочато у серпні 2018 року, а участі у вирішенні даної справи в суді першої та апеляційної інстанцій суддя Ящук Т.І. не брала.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відвід судді-доповідача Ящук Т.І.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України,-

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Ящук Т.І. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко