Справа №949/1121/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К А Ї Н И

31 березня 2022 року Дубровицький районний суд Рівненської області у складі:

головуючого - судді Отупор К.М.,

при секретарі судових засідань Катюха К.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Дубровиця за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що мають юридичне значення, та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить:

- встановити, що вона постійно проживала із своєю матір`ю ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- визнати за нею право власності на спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , а саме: двох земельних ділянок площею 4,49 га, ділянка № НОМЕР_1 , масив № НОМЕР_2 , кадастровий номер: 56:218:839:00:03:004:0314, площею 2,69 га та ділянка № НОМЕР_3 , масив № НОМЕР_4 р, кадастровий номер: 56:218:839:00:03:004:0035, площею 0,80 га, які призначені для ведення особистого селянського господарства, розташовані на території Лісівської сільської ради Дубровицького району Рівненської області.

Ухвалою суду від 20 вересня 2021 року дана позовна заява була залишена без руху у зв`язку з невиконанням позивачем вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Оскільки вказані недоліки позовної заяви позивачем усунені у зазначений судом строк, ухвалою суду від 19 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Однак, ухвалою суду від 20 січня 2022 року позовна заява була залишена без руху на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України з огляду на встановлення суддею після відкриття провадження у справі подання позовної заяви без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки позовна заява не містила: виклад обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини та відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Так, позивач не додає доказів про те, що в установлений законом строк з дня відкриття спадщини, з дня смерті спадкодавця, вона зверталася до нотаріуса для прийняття спадщини, або відмови від неї, чи зверталася до суду з позовом про поновлення строку для прийняття спадщини, у разі пропуску строку встановленого ч. 2 ст. 1270 ЦК України.

У пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно з п. 3 глави 13 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності на спадщину є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте позивачем, всупереч вимогам п.п. 5, 6 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст 177 ЦПК України, не було додано до позовної заяви постанови нотаріуса про відмову у видачі їй свідоцтва про право на спадщину на вказані земельні ділянки після смерті ОСОБА_3 , незважаючи на посилання у тексті позовної заяви на вказану відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Одночасно позивачу був наданий строк для усунення вказаних недоліків позовної заяви, який не міг перевищувати п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали, та роз`яснені наслідки неусунення у встановлений судом строк зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви шляхом залишення її без розгляду.

Копія ухвали суду від 20 січня 2022 року про залишення позовної заяви без руху була вручена позивачу 04 лютого 2022 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, суд керується наступним.

Згідно положень ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

На підставі викладеного, виходячи з положень ч. 11 ст. 187 ЦПК України та встановленого судом в ухвалі від 20 січня 2022 року процесуального строку для її виконання, позивач мала усунути недоліки поданої нею позовної заяви в строк до 09 лютого 2022 року включно (протягом п`яти днів з дня вручення 04 лютого 2022 року позивачу копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху).

Разом з тим, станом на 31 березня 2022 року позивачем недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 20 січня 2022 року, усунуті не були.

При цьому, відповідного клопотання (заяви) про продовження процесуального строку для виконання вимог ухвали суду від 20 січня 2022 року у разі неможливості усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом п`ятиденний строк, зумовленої обмеженнями, впровадженими як карантином, так і введенням, в подальшому,воєнного стану на території держави, на дату постановлення даної ухвали 31 березня 20220 року, до суду подано не було.

Про наявність інших об`єктивних причин (обставин), що унеможливили виконання ухвали суду від 20 січня 2022 року, позивач суд також не повідомила.

За вказаних обставин, при визначенні строку, необхідного позивачу для усунення недоліків поданої нею позовної заяви, судом були враховані і нормативні строки пересилання рекомендованої письмової кореспонденції (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку), визначені Розділом II Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України 28.11.2013 року №958, у випадку направлення позивачем відповідних документів на виконання ухвали суду від 20 січня 2022 року засобами поштового зв`язку.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

За змістом ч.ч. 11, 13 ст. 187 ЦПК України у разі не усунення позивачем встановлених суддею після відкриття провадження у справі недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

З урахуванням викладеного, позивач була належним чином та у передбаченому законом порядку поінформованим про обов`язок усунути недоліки позовної заяви шляхом приведення її змісту у відповідність до вимог п.п. 5, 6 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст 177 ЦПК України, однак не подала до суду позовну заяву, яка б відповідала цим вимогам, і таким чином, не вичерпала наявних засобів захисту свого права, а тому її право на звернення до суду за захистом не можна вважати порушеним.

Даний висновок суду відповідає правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 12.09.2018 року у справі №705/3875/17 та від 22.05.2019 року у справі №705/5060/18.

За змістом ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що позивачем по справі у встановлений судом строк не були виконані вимоги ухвали щодо усунення недоліків поданої нею до суду позовної заяви до ОСОБА_2 про встановлення факту, що мають юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно, приходжу до висновку про наявність підстав для постановлення ухвали про залишення без розгляду вказаної позовної заяви, що не обмежує права позивача на повторне звернення до суду за захистом після усунення умов, які стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 42, 58, 175, 177, 187, 200, 257-261, 263, 352, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що мають юридичне значення, та визнання права власності на спадкове майно.

Роз`яснити позивачу, що згідно положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Роз`яснити позивачу, що згідно п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п. 15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя: підпис.

Згідно з оригіналом.

Суддя Дубровицького

районного суду Отупор К.М.