У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

21 лютого 2022 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., отримавши матеріали позовної заяви заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, який діє в інтересах Держави в особі: Черкаської міської ради, Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області та Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, державної реєстрації права з одночасним припиненням відповідного речового права, -

в с т а н о в и л а:

19 січня 2022 року заступник керівника Черкаської обласної прокуратури (місцезнаходження: бульвар Шевченка, 286, м. Черкаси), який діє в інтересах Держави в особі: Черкаської міської ради (місцезнаходження: вул. Б. Вишневецького, 36, м. Черкаси); Будищенської сільської ради (місцезнаходження: вул. 30-річчя Перемоги, 42, с. Будище, Черкаський район, Черкаська область) та Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (місцезнаходження: вул. Гоголя, 251, м. Черкаси), звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 (згідно відповіді на запит суду зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ); ОСОБА_2 (згідно відповіді на запит суду зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ); про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, державної реєстрації права з одночасним припиненням відповідного речового права, у якому просить суд:

- скасувати рішення державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Цьопи Б.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 09 серпня 2019 року № 48172152, на підставі якого здійснено у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис за № 32757245 про право власності ОСОБА_2 на будинок відпочинку Э, за адресою: АДРЕСА_3 , та скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на будинок відпочинку Э, за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 249, з одночасним припиненням за ним права власності на будинок відпочинку Э, за адресою: АДРЕСА_3 ;

- скасувати рішення державного реєстратора виконавчого комітету Рацівської сільської ради Цьопи Б.А. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 13 серпня 2019 року № 48210219, на підставі якого здійснено у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис за № 32792290 про право власності ОСОБА_1 на будинок відпочинку Ф-2, за адресою: АДРЕСА_3 , та скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на будинок відпочинку Ф-2, за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 249, з одночасним припиненням за ним права власності на будинок відпочинку Ф-2, за адресою: АДРЕСА_3 ;

- стягнути на користь Черкаської обласної прокуратури (, бульвар Шевченка, 286, м. Черкаси, Черкаська область, 18015, МФО 820172, р/р UA0003751 в ДКСУ у м. Київ) з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 судові витрати по справі у розмірі 4 962 грн, а саме по 2 481 грн з кожного.

Згідно зі ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А.

Відповідно до статті 19 ЦПК України справа відноситься до юрисдикції загальних судів і підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 175-177 ЦПК України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має цивільну процесуальну дієздатність.

Підстави, визначені статтями 185-186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою статті 187 ЦПК України, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

Відповіді про реєстрацію місця проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 надійшли на запит суду 08 лютого 2022 року.

Враховуючи, що у період з 07 лютого 2022 року по 19 лютого 2022 року включно головуюча суддя Миколаєнко Т.А. перебувала на лікарняному, а 20 лютого 2022 року було вихідним днем, питання про можливість відкриття провадження у справі вирішується саме сьогодні.

Зауважую, що пунктом 3 статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин 3, 4 статті 56 Цивільного процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.99 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 08 лютого 2019 року у справі № 915/20/18.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. рішення у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, від 15 січня 2009 року, пункт 35).

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 уточнила свої висновки, зроблені у постановах: від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16 квітня 2019 у справах № 910/3486/18 та № 925/650/18, від 17 та 18 квітня 2019 року у справах № 923/560/18 та № 913/299/18, відповідно, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18; Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 0440/6738/18, вказавши, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

При цьому, прокурор самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави.

Обґрунтовуючи право звернення до суду з даним позовом, прокурор зазначив, що у разі задоволення цього позову будуть поновлені майнові інтереси територіальної громади м. Черкаси на вільний доступ до прибережної зони, водного об`єкта та з`явиться можливість оздоровлення, організації дозвілля учасників навчального процесу.

Відтак, пред`явлення цього позову спрямоване на відновлення порушеного інтересу держави, оскільки інтереси держави полягають не лише у захисті прав державних органів влади, а й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території.

При цьому, Черкаською обласною прокуратурою ініціювалося питання перед Черкаською міською радою, Будищенською сільською радою і Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності за відповідачами, скасування державної реєстрації права з одночасним припиненням відповідного речового права за останніми.

Водночас, Черкаською міською радою, Будищенською сільською радою та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, як власниками спірного майна та органом, уповноваженим здійснювати функції держави у даних спірних правовідносинах, позовна заява до суду з метою захисту майнових прав територіальної громади не скеровувалася, про що поінформовано прокурора.

Сам факт неподання органом місцевого самоврядування позову, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, та відповідно, мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства і практиці ЄСПЛ.

До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 645/7199/18.

За обставинами спору суддя визнає, що участь прокурора у цій справі є виправданою, відповідає інтересам держави, спрямована на захист майнових інтересів держави, не порушує принцип рівності сторін.

Враховуючи положення пункту 4 частини 4 статті 19, частини 2 статті 274 ЦПК України, згідно яких дана справа має пріорітет у швидкому вирішенні, вважаю, що позовна заява підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Обмеження, встановлені частиною 4 статті 274 ЦПК України, відсутні.

Сторони у визначений судом строк вправі подати наявні докази та письмові пояснення у справі.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду, вважаю необхідним відкрити провадження у справі та розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін одноособово суддею.

Водночас, до позовної заяви долучено клопотання прокурора про витребування у Черкаській районній державній нотаріальній конторі належним чином завірених копій документів, на підставі яких було посвідчено Свідоцтва про право власності № 2-1883 та № 2-1884, видані 17 жовтня 2012 року державним нотаріусом Черкаської районної державної нотаріальної контори Дмитренком Д.М., а також належним чином завірених копії вказаних Свідоцтв та належним чином завіреної копії реєстру для реєстрації нотаріальних дій, в частині вчинення запису про видачу Свідоцтв про право власності № 2-1883 та № 2-1884 від 17 жовтня 2012 року.

Так, частиною 1 статті 84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Оскільки з`ясування обставин справи здійснюється на підставі наданих стороною доказів, а можливість отримання вказаних відомостей перебуває поза межами контролю та правомірного впливу суб`єкта подання і об`єктивно не залежить від його волі та можливостей, з метою забезпечення повного, об`єктивного розгляду даної справи, з`ясування обставин, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, вважаю за необхідне клопотання прокурора задовольнити та витребувати у Черкаській районній державній нотаріальній конторі належним чином завірені копії документів, на підставі яких було посвідчено Свідоцтва про право власності № 2-1883 та № 2-1884, видані 17 жовтня 2012 року державним нотаріусом Черкаської районної державної нотаріальної контори Дмитренком Д.М., а також належним чином завірені копії вказаних Свідоцтв та належним чином завірену копію реєстру для реєстрації нотаріальних дій, в частині вчинення запису про видачу Свідоцтв про право власності № 2-1883 та № 2-1884 від 17 жовтня 2012 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Згідно з ч. 7 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом (частина 8 статті 84 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 84, 175 180, 187, 274 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и л а:

Прийняти до розгляду позовну заяву заступника керівника Черкаської обласної прокуратури, який діє в інтересах Держави в особі: Черкаської міської ради, Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області та Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про скасування рішення державного реєстратора про реєстрацію права власності, державної реєстрації права з одночасним припиненням відповідного речового права, та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити у приміщенні Черкаського районного суду Черкаської області в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами о 09 годині 00 хвилин 01 квітня 2022 року.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідачі мають подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (частина 7 статті 279 ЦПК України).

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини 4 статті 174 ЦПК України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Запропонувати відповідачам протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

У строк для подання відзиву відповідачі вправі заперечити проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 4 статті 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, зобов`язати відповідачів надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а за наявності - іншим відповідачам, третім особам, іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачам, що, згідно із частиною 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Роз`яснити відповідачам право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Позивач протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву має право подати до суду відповідь на відзив. Одночасно з надісланням відповіді на відзив до суду, її копію та додані документи позивач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів можуть бути подані відповідачами до суду протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Одночасно з надісланням заперечень до суду, їх копію та доданих документів відповідачі зобов`язані надіслати іншим учасникам справи.

Клопотання прокурора про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Черкаській районній державній нотаріальній конторі належним чином завірені копії документів, на підставі яких було посвідчено Свідоцтва про право власності № 2-1883 та № 2-1884, видані 17 жовтня 2012 року державним нотаріусом Черкаської районної державної нотаріальної контори Дмитренком Д.М., а також належним чином завірені копії вказаних Свідоцтв та належним чином завірену копію реєстру для реєстрації нотаріальних дій, в частині вчинення запису про видачу Свідоцтв про право власності № 2-1883 та № 2-1884 від 17 жовтня 2012 року.

Належним чином завірені копії даних документів прошу надіслати на адресу суду в строк до 25 березня 2022 року.

Учасникам справи надіслати копію ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідачам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Додатково повідомити відповідачів про відкриття провадження та можливість отримання копій процесуальних документів і позовної заяви з додатками через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Роз`яснити учасникам процесу, що згідно ч. 3 Розділу ХІІ Прикінцевих Положень ЦПК України, суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://ck.ck.court.gov.ua

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Т. А. Миколаєнко