Провадження № 2/508/129/22
УХВАЛА

Іменем України

"11" квітня 2022 р. смт. Миколаївка

Суддя Миколаївського районного суду Одеської області Банташ Д.С., вирішуючи питання про прийняття до свого провадження та призначення до судового розгляду цивільної справи № 523/20457/21 (провадження № 2/508/129/22) за позовною заявою ОСОБА_1 до Опорного закладу - ліцею №3 Березівської міської ради Одеської області про визнання наказу незаконним, скасування наказу, стягнення заробітної плати за час незаконного відсторонення від роботи та моральної шкоди,

встановив:

06.04 2022 року в провадження Миколаївського районного суду Одеської області від Березівського районного суду Одеської області, згідно розпорядження голови суду від 28.03.2022, надійшла цивільна справа №523/20457/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Опорного закладу - ліцею № 3 Березівської міської ради Одеської області про визнання наказу незаконним, скасування наказу, стягнення заробітної плати за час незаконного відсторонення від роботи та моральної шкоди.

Згідно протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 06.04.2022 року зазначена справа передана в провадження судді Банташ Д.С.

Ознайомившись з матеріалами справи встановлено, що попередньо 15.11.2021 року позовна заява надійшла на офіційну електронну пошту Суворовського районного суду міста Одеси (адреса - ) з електронної пошти - ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно ухвали Суворовського районного суду міста Одеси від 18.11.2021 року цивільна справа № 523/20457/21, за позовом ОСОБА_1 до Опорного закладу - ліцею №3 Березівської міської ради Одеської області про визнання наказу незаконним, скасування наказу, стягнення заробітної плати за час незаконного відсторонення від роботи та моральної шкоди, передано до Березівського районного суду Одеської області за підсудністю (постановою Одеського апеляційного суду від 27 січня 2022 року ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси віл 18.11.2021 року - залишено без змін).

Суд зазначає, що подана позовна заява не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття провадження, оскільки у порушення вимог п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заяву не підписано особою, яка її подала, або представником такої особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Також, відповідно до ч. 8 ст. 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Положеннями ч. 8 ст. 43ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Водночас п. 15.1 п. 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Відповідно до п.15.15 п.15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

04 жовтня 2021 року Державна судова адміністрація України офіційним листом повідомила міністерства, центральні органи виконавчої влади, облдержадміністрації, місцеві та апеляційні суди, Національну асоціацію адвокатів України та територіальні управління ДСА України про початок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС.

Листом повідомляється, що рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи(ЄСІТС).

Відповідно до пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (далі Закон) підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення.

У газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС "Електронний кабінет", "Електронний суд", підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС починають офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Закон України від 22 травня 2003 року № 852-IV «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 7 листопада 2018 року на підставі Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Тобто, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги».

Положенням частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, у яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до названого суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет».

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року в справі № 9901/335/20 (провадження № 11-361заі20) та у постанові від 01 липня 2021 року у справі №9901/76/21.

Зокрема, у постанові від 1 липня 2021 року по справі № 9901/76/21, Велика Палата ВС залишила ухвалу КАС ВС про повернення позовної заяви без змін, зазначивши таке. За правилами п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Верховний суд виходив із того, що «надсилання процесуальних документів до КАС ВС в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису. Заявник надіслав позов не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою. Отже, матеріали позовної заяви не містять відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву з використанням підсистеми «Електронний суд». Тож КАС ВС обґрунтовано дійшов висновку про те, що заявник використав спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством».

Також, згідно пункту 1 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (у редакції рішення Ради суддів України №17 від 02.03.2018) передбачено, що обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Відповідно до пункту 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми «Електронний суд».

Суд вбачає, що дана позовна заява надіслана позивачем на електронну пошту Суворовського районного суду міста Одеси без застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису.

Отже, формування заяви у підсистемі «Електронний суд» не здійснено, а докази перевірки електронного цифрового підпису із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву саме з використанням підсистеми «Електронний суд», відсутні.

При цьому, суд хоче зазначити, що ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС (дата реєстрації 03.01.2021 року), що підтверджується відповіддю за № 6891 від 08.04.2022 року, що не заважає їй сформувати відповідну заяву у підсистемі «Електронний суд».

При цьому, виходячи із правової позиції Верховного суду, суд приходить до висновку, що позовну заяву подано позивачем на електронну пошту суду без застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, тобто використано спосіб звернення до суду, який не передбачено чинним процесуальним законодавством. При цьому, позивач не був позбавлений можливості направити відповідну заяву у паперовому вигляді, підписану власноруч, поштовим зв`язком.

Враховуючи викладене, оскільки позов, поданий в електронній формі через електронну пошту суду та не підписаний позивачем, тому підлягає поверненню відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Керуючисьст.149-153, 258, 260, 353 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Опорного закладу - ліцею №3 Березівської міської ради Одеської області про визнання наказу незаконним, скасування наказу, стягнення заробітної плати за час незаконного відсторонення від роботи та моральної шкоди повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили із моменту підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Одеського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Д.С. Банташ