Справа № 548/192/22
Провадження № 2/548/282/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.03.2022 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі :

головуючого судді - Коновод О. В.

за участю : секретаря судового засідання - Листопад В.Л.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини -

ВСТАНОВИВ:

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі.

Позивач звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом.

На обґрунтування позову зазначає, що вона ОСОБА_1 ( дівоче прізвище « ОСОБА_1 »), народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Павлівка Лубенського ( бувшого Хорольського) району Полтавської області, що доводиться копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 , копією свідоцтва про укладення шлюбу Серія НОМЕР_2 та копією паспорта громадянина України НОМЕР_3 .

Згідно заповіту, посвідченого 11 вересня 2015 року секретарем виконавчого комітету Шишацької сільської ради Хорольського району Полтавської області, зареєстрованого в реєстрі за № 64, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що мешкає в АДРЕСА_1 , належну йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку ПЛ № 194163, виданого Хорольським районним відділом земельних ресурсів 24 березня 2006 року, земельну ділянку площею 2,27 га, що знаходиться на території Шишацької сільської ради, заповідав повністю ОСОБА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер у селі Павлівка Лубенського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть Серія НОМЕР_4 .

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну ділянку площею 2,27 га, що знаходиться на території Лубенського району Полтавської області ( бувшої Шишацької сільської ради Хорольського району) , цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, що належала останньому на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку Серія ПЛ № 194163.

Згідно з довідкою виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області від 28.01.2021 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дійсно проживав та був зареєстрований по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_1 . Спільно з ним на час смерті у будинку проживали та були зареєстровані: дружина ОСОБА_2 , 1941 р.н.

07.02.2022 року по справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження.

В судове засідання позивач не з"явився, але в позовній заяві прохав суд провести розгляд справи за його відсутності.

В судове засідання відповідач не з"явився, але подав заяву про розгляд справи за його відсутності .

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247 ЦПК України.

Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідача, викладену у письмовій заяві, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Фактичні обставини, встановлені судом.

З повідомлення державного нотаріуса Хорольської державної нотаріальної контори Решта С.М. від 28 січня 2022 року за № 110/01-16, вбачається, що спадкова справа на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , не відкривалась. Згідно з довідкою виконавчого комітету Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області від 28.01.2021 року на час відкриття спадщини постійно разом із спадкодавцем проживала його дружина ОСОБА_2 , 1941 року народження, що є спадкоємцем першої черги за законом, яка відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України вважається такою, що прийняла його спадщину.

У зв"язку з тим, що позивачем пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , встановлений ст. 1270 ЦК України, їй було роз"яснено необхідність звернутися до суду з відповідною заявою.

Відповідно до ст. 1235 ЦК України позивач, ОСОБА_1 , є єдиним спадкоємцем за заповітом померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 вказаного у заповіті майна.

Позивач, ОСОБА_1 , дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , з поважних причин, оскільки у неї відсутня юридична освіта та достатні знання в області спадкового права України, але виявляла намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках заповіт та правовстановлюючі документи на спадкове майно та помилково вважала, що таким чином фактично прийняла його спадщину.

Норми права, застосовані судом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Аналогічні роз`яснення викладені у абз. 2 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Так, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі зазначеного, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, відповідно до норм вітчизняного законодавства, міжнародного права та судової практики ЄСПЛ, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Тому суд вважає необхідним визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного і керуючись ст..ст. 1217, 1261, 1270,1272,1277 , ст.ст.1-18,76-81,141,209-241,259,263-265,268,354,355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_5 , адреса проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_6 , адреса проживання: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити .

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_5 , додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , терміном 2 / два / місяці, з дня набрання рішення суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 03.03.2022 року.

Суддя : О.В. Коновод