Справа № 484/1019/22
Провадження № 2/484/644/22
Ухвала

про залишення позовної заяви без руху

15.04.2022 року суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Максютенко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

встановив:

12.04.2022 року позивачка звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням (вимоги немайнового характеру).

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно ст. 4 цього ж Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 статті 6 вказаного Закону України передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана: фізичною особою судовий збір встановлюється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992 грн.40 коп.).

Позовна заява містить дві вимоги немайнового характеру, однак, в порушення зазначених норм позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено .

Однак позивачка звернулась до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору. Клопотання мотивує тим, що є пенсіонеркою та розмір її пенсії становить 3491 грн. 91 коп. на місяць, а тому сплатити судовий збір вона не має фізичної можливості. На підтвердження вказаного позивачем на адресу суду надано довідку про доходи № 900164, видану Первомайським об`єднаним управлінням ПФУ в Миколаївській області , з якої вбачається що загальний розмір пенсії, яку позивачка отримала в період з січня з 01.08.2021 року по 31.01.2022 року становить 19281 грн. 06 коп.

Згідно з ч.3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Так, у рішенні «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року (заява № 28249/95) ЄСПЛ зазначено, що сплата судового збору не обмежує права заявників на доступ до правосуддя та для гарантування справедливого балансу, сторони повинні довести свою погану фінансову ситуацію.

У п.п. 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини «Станков проти Болгарії» («STANKOV v. BULGARIA») від 12.07.2007 (заява №68490/01), вказано про те, що цілі, які переслідуються при стягненні судових витрат, зокрема судового збору, слід вважати прийнятними, враховуючи загалом питання відправлення правосуддя, зокрема, що стосується фінансування судової системи.

Отже даними законодавчими нормами передбачено право, а не обов`язок суду розстрочити, відстрочити або звільнити особу від сплати судового збору.

Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 29 Постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення спла-ти судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи ( наприклад довідка про доходи, про склад сім`ї, про наяв-ність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про від-сутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахун-кових та інших рахунків тощо ). Клопотання про відстрочення або розстрочен-ня сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окре-мим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав ( перешкоджає ) сплаті нею судового збору у встановленому законодавс-твом порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України визначено засади судочинства, однією із яких є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За викладених обставин суддя приходить до висновку, що позивачем, на підтвердження матеріального стану, окрім довідки про розмір пенсії, не надано доказів відсутності інших можливих видів доходу, а тому у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору суд вважає за доцільне відмовити .

За таких обставин, позивачу необхідно надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 1984,80 грн., тобто за дві вимоги немайнового характеру.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи те, що позивачем не сплачено судовий збір, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху та запропонувати йому усунути вищевказані недоліки даної позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, судя

ухвалив

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, що заявляють самостійних вимог ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У разі невиконання вимог ст. 177 ЦПК України позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Суддя: