Справа № 308/175/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Хамник М.М.,

за участі секретаря судових засідань Івашко Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Баранинська ОТГ Ужгородського району, Ужгородська районна державна нотаріальна контора Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із заявою про встановлення факту проживання разом з батьком - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Свою заяву мотивує тим, що є донькою та спадкоємцем померлого ОСОБА_2 , свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , та померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 матері - ОСОБА_3 , свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2 .

Заповіт померлим ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , не складався. Інші спадкоємці, окрім заявниці, відсутні.

Спадкове майно складається з житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 0,307 га, державний акт серія ІІІ-ЗК №038800 від 22.09.2002 року №562, виданий на підставі рішення 5 сесії 22 скликання Яроцької сільської ради.

Оскільки заявниця на день смерті батька по теперішній час фактично проживає в АДРЕСА_1 , де проживав і був зареєстрований спадкодавець, але без реєстрації, просить встановити даний факт в судовому порядку.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 31.03.2021 прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.

Заявник в судове засідання не з`явився, разом з тим подав суду заяву в якій просить розглянути справу без його участі.

Заінтересовані особи:

Баранинська ОТГ Ужгородського району, явку свого уповноваженого представника у судове засідання не забезпечила, разом з тим направила суду лист, в якому просить суд розглядати справу без їх участі, за наявними у справі документами.

Ужгородська районна державна нотаріальна контора Закарпатської області явку свого уповноваженого представника у судове засідання не забезпечила, повідомлялась про час та місце проведення судового засідання належним чином.

За вказаних обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності заінтересованих осіб.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду за захистом конституційних прав і свобод людини і громадянина.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За правилами статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб.

Згідно статті 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти висновку, що не можуть розглядатися в порядку окремого провадження заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, якщо чинним законодавством передбачений інший порядок його встановлення.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного суду України №5 від 31.03.95

м.Київ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей

факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого акту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою

годувальника.

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до положень ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частинами 1, 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу.

Нормами ст. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з ч. 2 ст. 1258 ЦК України кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Таким чином за змістом статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Заявник, ОСОБА_1 , звернулась до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що вона постійно проживала разом зі спадкодавцем - своїм батьком на час відкриття спадщини, а отже прийняла спадщину.

Метою встановлення факту є реалізація заявником права на отримання спадщини після смерті спадкодавця.

З досліджених доказів, зокрема, свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявник, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою померлого ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .

21 січня 2010 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що стверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 .

З довідки Баранинської сільської ради №159/3 від 26.05.2021 встановлено, що заповіт ОСОБА_2 не посвідчувався виконкомом сільської ради.

На час смерті ОСОБА_2 належав житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,307 га, що підтверджується договором купівлі-продажу від 02.09.1978 року № 13, посвідченим секретарем Яроцької сільської ради Ужгородського району, ОСОБА_7 ; державним актом серія ІІІ-ЗК №038800 від 22.09.2002 року № 562, виданим на підставі рішення 5 сесії 22 скликання Яроцької сільської ради; випискою з по господарської книги № 160/3 від 26.05.2021 року домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 .

У зв`язку зі зміною нумерації будинків по АДРЕСА_2 (домоволодіння ОСОБА_2 ) присвоєно номер НОМЕР_7 (довідка Баранинської сільської ради №172/3 від 07.06.2021).

Згідно довідки Баранинської сільської ради №158/3 від 26.05.2021 за адресою: АДРЕСА_1 не був зареєстрований ніхто.

На сторонці 11 паспорту гр. України ОСОБА_1 серії НОМЕР_5 міститься відмітка про місце реєстрації заявника ОСОБА_1 з 22.04.1998 в АДРЕСА_3 .

Як встановлено з письмового опитування сусідів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , яке проведено адвокатом Бойко Б.Б. у відповідності до п.7 ч.1 ст.20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ОСОБА_1 проживала фактично в будинку з батьком на день його смерті, допомагала йому, доглядала, отже, фактично прийняла спадщину.

З огляду на вищезазначене, оскільки факт, який просить встановити заявник, має юридичне значення, підтверджений належними доказами, суд дійшов висновку, що заяву слід задовольнити, оскільки судом достовірно встановлено, що ОСОБА_1 проживала разом з ОСОБА_2 на час його смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обставини, які б спростовували зазначений факт, судом не встановлено.

Керуючись ст.ст. 1-18, 76-81, 95, 228, 229, 235, 258, 259, 293, 294, 315, 319, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Баранинська ОТГ Ужгородського району, Ужгородська районна державна нотаріальна контора Закарпатської області про встановлення факту, що має юридичне значення, - задоволити повністю.

Встановити, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 проживала, разом зі своїм батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , за адресою: АДРЕСА_3 .

Рішення може бути о скаржене до Закарпатського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_4 .

Заінтересовані особи:

Баранинська ОТГ Ужгородського району, , 89425, с.Баранинці, вул.Центральна, 42, Ужгородського району Закарпатської області.

Ужгородська районна державна нотаріальна контора Закарпатської області, , 88000, м.Ужгород, вул.Собранецька, буд.47.

Повний текст рішення виготовлено 04.04.2022 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області М.М. Хамник