У Х В А Л А

Відмова у прийнятті визнання позову відповідачем

24.02.2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого-судді Бенца К.К.,

при секретарі Курбатова Д.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за правилами загального позовного провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Мотивуючи свої позовні вимоги позивач вказує на те, що вона ОСОБА_1 народилась в сім`ї ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в

АДРЕСА_1 проживав її рідний дядько (рідний брат її тата) ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якому вказаний будинок належав на праві власності.

За життя ОСОБА_5 власної сім`ї не створив, в шлюбі не перебував, дітей не мав. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 - помер. Після смерті останнього відкрилася спадщина.

За життя померлий ОСОБА_5 заповіту та розпорядження стосовно належного йому майна не залишив.

Догляд за майном покійного - будинком та земельною ділянкою, вчиняв батько позивача ОСОБА_3 , який як єдиний спадкоємець другої черги, також вживав заходів та дій щодо прийняття спадщини за покійним, для чого в межах шестимісячного строку для прийняттяспадщини звернувся до Ужгородської районної нотаріальної контори для подання документів для прийняття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивача, ОСОБА_3 .

Позивач зазначає, що оформляючи право на спадщину за покійним батьком, та переглядаючи його документи, нею знайдено довідку Сторожницького старостинського округу Холмківської сільської ради від 20.07.2021 року № 629, якою підтверджується, що на день смерті дядька ОСОБА_5 такий за місцем свого проживання проживав та був зареєстрований один.

Тобто, її батько , ОСОБА_3 в шестимісячний строк з дати відкриття спадщини за братом таку довідку отримав, однак у неї відсутні жодні письмові документи, що засвідчували б подання заяви на прийняття спадщини в нотаріальну контору чи приватному нотаріусу.

Позивач зазначає, що вона як єдина племінниця покійного ОСОБА_5 є спадкоємцем п`ятої черги. До цієї ж черги належить і відповідач у справі ,яка приходиться їй троюрідною сестрою (її мама з покійним дядьком позивача були двоюрідними).

Вона маючи намір оформити документи на спадщину за покійним дядьком ОСОБА_5 в порядку спадкової трансмісії, звернулась до приватного нотаріуса. Проте, у прийнятті заяви їй в усній формі було відмовлено в зв`язку з пропуском її батьком ОСОБА_3 встановленого законодавством строку на прийняття спадщини (шість місяців) за рідним братом.

На підставі її письмового звернення приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. видано 05.11.2021 року Інформаційну довідку зі спадкового реєстру, якою підтверджено, що за померлим ОСОБА_5 спадкова справа не відкривалась. При цьому було роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Поважними причинами пропуску нею строку для прийняття спадщини позивач зазначає, наявність спадкоємця другої черги, який висловив своє бажання прийняти спадщину і переконував її в тому, що все для цього оформив, а позивач не бажала порушувати сімейні відносини з власним батьком та призводити до конфлікту в родині. Оскільки вона як племінниця померлого є спадкоємцем п`ятої черги, то вважала, що подання такої заяви про прийняття спадщини нею є невиправданим, тим більше, що ї батько стверджував, що прийняв спадщину за покійним братом і про її неприйняття позивачу об`єктивно не було відомо.

Оскільки з поважних причин не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, просить cуд визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини , яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 01.12.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Позивач у підготовче судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином.

Представник позивача подав до суду заяву відповідно до якої позовні вимоги підтримує повністю, просить їх задовольнити провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за його відсутності та відсутності позивача.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання не зявилася, надала суду заяву відповідно до якої проти задоволення позову не заперечує, позовні вимоги визнає. Просила провести розгляд справи у її відсутності.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного.

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Отже, суд відмовляє у прийнятті визнання відповідачем ОСОБА_2 позову, оскільки визнання позову суперечить закону.

Предявляючи даний позов, ОСОБА_1 в якості відповідача зазначила ОСОБА_2 .

Як розяснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Наведене свідчить, що територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини лише у разі відсутності у спадкодавця спадкоємців.

Аналогічна правова позиція викладена ВС у постанові від 23 березня 2020 року справа № 394/8/19.

Докази того, що відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем, яка прийняла спадщину за померлим ОСОБА_5 в матеріалах справи відсутні.

Позивачем не заявлялись клопотання про заміну неналежного відповідача на належного відповідача.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

За таких встановлених обставин визнання позову відповідачем ОСОБА_2 суперечить закону, а отже відсутні законні підстави ухвалити рішення про задоволення позову і суд продовжує судовий розгляд.

Керуючись ст.ст. 206, 260-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті визнання позову відповідачем ОСОБА_2 та продовжити судовий розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца