ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/510/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И В:

І. Стислий виклад позицій учасників справи.

У серпні 2021 року ОСОБА_1 (далі по тексту - ОСОБА_1 , позивач) звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (далі по тексту - ПАТ «НАСК «Оранта», страхова компанія, відповідач) про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в розмірі 23 859,57 грн.

Позов обґрунтований такими обставинами. 10.02.2021 о 16 год. 40 хв. у м. Одеса, провул. Онілової, 26/28, кут вул. Велика Арнаутська, 58, ОСОБА_2 , керуючи автомобілем «Део», державний номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись заднім ходом з місця паркування, не впевнився в безпечності руху та скоїв зіткнення з автомобілем «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 , який рухався, чим ОСОБА_2 порушив вимоги п.п. 10.9, Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 року № 1306. В наслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 19.03.2021 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні даної дорожньо-транспортної пригоди.

Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 була застрахована ПАТ «НАСК «Оранта» відповідно до полісу № АР/8871558 від 15.10.2020 з лімітом відповідальності в розмірі 130 000 грн. за шкоду заподіяну майну, франшиза складає - 2500, 00 грн.

11.02.2021 позивач звернувся до ПАТ «НАСК «Оранта» з заявою про страхове відшкодування. 10.03.2021 позивачем від відповідача було отримано страхове відшкодування у розмірі 8102,85 грн. та 06.04.2021 було отримано доплату страхового відшкодування в розмірі 5609,67 грн. Позивач не погодився з вказаним розміром відшкодування. Для оцінки нанесеного збитку автомобілю «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 , позивач звернувся до судового експерта Крутих Є.О. для проведення автотоварознавчого дослідження, та отримав висновок експерта № 54-21 від 22.03.2021, відповідно до якого вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 пошкодженого внаслідок ДТП, яка відбулася 10.02.2021 визначається рівною 40072,09 грн. Оскільки відповідач не бажає добровільно здійснити доплату страхового відшкодування, позивач звернулась до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача залишок невиплаченого страхового відшкодування в сумі 23859, 57 грн. (40072, 09 грн. (матеріальна шкода) - 2500, 00 грн. (франшиза) - 13712, 52 грн. (сплачене страхове відшкодування). Також позивач просила відшкодувати їй сплачений судовий збір, витрати на правничу допомогу та витрати понесені у зв`язку з експертним дослідженням.

Відповідач позов не визнав пославшись на те, що ним належним чином, в повному обсязі та відповідно до положень Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» було здійснено виплату страхового відшкодування. На обґрунтування заперечень вказав, що 15.02.2021 після надходження повідомлення про подію було проведено огляд пошкодженого транспортного засобу, за результатами якого експертом було складено висновок № 73- D/86/5 від 02.04.2021, відповідно до якого вартість матеріального збитку (з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу, без ПДВ) склав 16212,52 грн. Претензій чи зауважень до проведеного огляду позивач не пред`являла і своїм підписом в акті огляду підтвердила його правильність, повноту і належну фіксацію результатів. Заяв про проведення додаткового огляду транспортного засобу від позивача не надходило. В наданому позивачем висновку експерта № 54-21 від 22.03.2021 було включено роботи та вартість заміни деталей, які не відображені в протоколі огляду транспортного засобу, що не відповідає вимогам положень Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів (далі - Методика), внаслідок чого такий розрахунок вартості відновлювального ремонту є значно завищеним. Також експертом вартість запчастин взята станом на 24.02.2021, а не на дату заподіяння збитку - 10.02.2021. Крім того, матеріальний збиток розрахований з урахуванням ПДВ, що суперечить закону, оскільки якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи, сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. Доказів про оплату за ремонтно-відновлювальні роботи у платника ПДВ позивачем не надано. З огляду на те, що розмір страхового відшкодування був встановлений страховиком належним чином і у встановлені строки, відповідно до вимог Закону та Методики, відсутні підстави брати до уваги замовлене страхувальником за власним бажанням та на власний розсуд дослідження вартості завданого збитку. Позивачем не надано доказів з профільного СТО, які б засвідчили, що в даному випадку, відремонтувати дані деталі є фізично неможливим, та здійснено саме заміну та покупку нових деталей. Заперечував проти покладення на відповідача витрат на проведення експертного дослідження, та просив зменшити розмір витрат на правничу допомогу.

23.11.2021 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній заперечуючи проти доводів викладених у відзиві, просить задовольнити позов в повному обсязі. При цьому представник позивача посилається на те, що висновок експертного дослідження № 73- D/86/5 від 02.04.2021 містить ряд суттєвих порушень, які вплинули на результати експертного дослідження та на дійсний розмір страхового відшкодування. Так експерт ФОП ОСОБА_3 при наданні висновків використовував матеріали, які були надані відповідачем, а саме, кольорові фотокартки та акт огляду пошкодженого автомобіля, пошкоджений транспортний засіб особисто експертом не оглядався, що є суттєвим порушенням п. 5.1 «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», що вплинуло на висновки та розрахунки спричиненої матеріальної шкоди та в подальшому розрахунку розміру страхового відшкодування. Тоді як, висновок судового експерта № 54-21 від 22.03.2021 складено з урахуванням експертного огляду автомобіля, який проводився 10.02.2021, у світлий час доби.

ІІ. Рух справи, заяви (клопотання) учасників справи та процесуальні дії суду.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Кріль Х.С. від 04.08 2021 вказану цивільну справу було передано за підсудністю Дарницькому районному суду м. Києва.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С. від 21.09.2021 справу прийнято до провадження, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомленням (виклику) сторін.

08.11.2021 від відповідача надійшов відзив на позов.

23.11.2021 представником позивача подано відповідь на відзив.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом.

10.02.2021 о 16 год. 40 хв. у м. Одеса, провул. Онілової, 26/28, кут вул. Велика Арнаутська, 58, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Део», державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_2 та автомобіля «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_1 . Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 19.03.2021 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні даної дорожньо-транспортної пригоди.

Станом на 10.02.2021 цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 була застрахована ПАТ «НАСК «Оранта» відповідно до полісу № АР/8871558 від 15.10.2020 з лімітом відповідальності в розмірі 130 000 грн. за шкоду заподіяну майну, франшиза складає 2500, 00 грн.

11.02.2021 позивач звернувся до ПАТ «НАСК «Оранта» з заявою про страхове відшкодування.

10.03.2021 позивачем від відповідача було отримано страхове відшкодування у розмірі 8102,85 грн. та 06.04.2021 було отримано доплату страхового відшкодування в розмірі 5609,67 грн., що не заперечувалося стороною позивача.

Позивач не погодилась з вказаним розміром відшкодування. Для оцінки нанесеного збитку автомобілю «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 , позивач звернулась до судового експерта Крутих Є.О. для проведення автотоварознавчого дослідження, та отримала Висновок експерта № 54-21 від 22.03.2021, відповідно до якого вартість матеріального збитку з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу завданого власнику автомобіля «Хонда», державний номерніий знак НОМЕР_2 пошкодженого внаслідок ДТП, яка відбулася 10.02.2021 визначається рівним 40072, 09 грн.

Відповідно до складеного на замовлення відповідача висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 73-D/86/5 від 02.04.2021, вартість матеріального збитку (з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу, без ПДВ), завданого власнику автомобіля «Хонда», державний номерний знак НОМЕР_2 склав 16212,52 грн.

Згідно з даними протоколу в автомобілі пошкоджені передні праві двері (потребують ремонту та фарбування), задні праві двері (потребує ремонту та фарбування), заднє праве крило (потребує ремонту та фарбування).

ІV. Зміст спірних правовідносин, норми права та мотиви їх застосування.

Відповідно до положень статті 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За приписами частини 2 статті 1187, частини 1 статті 1188 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, при цьому шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах.

Згідно статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Збитками є втрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі (реальні збитки), а також доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (стаття 22 ЦК України).

Правила регулювання деліктних зобов`язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, - якщо законом передбачено такий обов`язок.

Так, відповідно до статті 999 ЦК України законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування). До відносин, що випливають із обов`язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства.

Відповідно до статті 979 цього Кодексу за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

До сфери обов`язкового страхування відповідальності належить цивільно-правова відповідальність власників наземних транспортних засобів згідно зі спеціальним Законом України від 01.07.2004 № 1961-IV «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі - Закон № 1961-IV).

Відповідно до статті 5 Закону № 1961-IV об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу.

Страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого (стаття 6 Закону № 1961-IV).

За приписами пункту 22.1 статті 22 Закону 1961-IV у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.

Згідно пункту 34.2. статті 34 Закону 1961-IV протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження).

Відповідно до статті 35 Закону 1961-IV для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику заяву про страхове відшкодування установленого зразка.

Аналіз наведених положень Закону 1961-IV дає підстави для висновку, що за наслідками дорожньо-транспортної пригоди та фактом подання позивачем заяви про страхове відшкодування у ПАТ НАСК «Оранта» виник обов`язок відшкодувати шкоду на умовах, визначених цим Законом.

Статтею 28 Закону 1961-IV передбачено, що шкода, заподіяна в результаті ДТП майну потерпілого - це шкода, пов`язана, зокрема, з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу.

Відповідно до положень статті 29 Закону 1961-IV у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством.

За обставинами справи установлено, що ПАТ НАСК «Оранта» не в повному обсязі виконало свої зобов`язання за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

При виплаті страхового відшкодування ПАТ НАСК «Оранта» керувалось висновком експерта № 73-D/86/5 від 02.04.2021.

За приписами ст. 7 Закону України Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено в обов`язковому випадку проведення оцінки майна при визначенні збитків або розміру відшкодування.

Згідно п. 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазначає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).

Враховуючи, що в даному випадку втрата товарної вартості не нараховується, відповідно до п. 8.6.2. Методики, тому розрахований розмір матеріального збитку буде дорівнювати вартості відновлювального ремонту транспортного засобу з урахуванням зносу.

Взявши до уваги, що вимоги Методики є обов`язковими під час проведення авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково - дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково - дослідних експертно - криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно - правових відносин, це передбачено п. 1.3. Методики, тому будь - який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку.

Відповідно до п. 1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 N 142/5/2092 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за N 1074/8395 вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Однією із вимог передбачених Методикою є особистий огляд КТЗ оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики, а саме Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна.

Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки.

Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен:

а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах;

б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання;

в) установити пробіг за одометром;

г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ;

ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування.

Згідно із п. 8.1, 8.5 вказаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження.

Згідно п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 10.09.2003 року Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: зокрема і письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Таким чином, калькуляція вартості відновлювального ремонту є складовою вартості матеріального збитку, тому з урахуванням п. 5.1 та п. 5.5 Методики та п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" оцінювач не має права складати звіт без огляду об`єкта дослідження, за виключенням випадку, коли суд або слідчий орган надає необхідні дані для оцінки.

Суд погоджується із доводами представника позивача щодо порушення експертом ФОП ОСОБА_3 вимог п. 5.1. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092, згідно якої визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки, адже як вбачається із змісту дослідження № 73-D/86/5 від 02.04.2021 огляд пошкодженого транспортного засобу здійснювався не експертом особисто, а проводився 15.02.2021 представником ПАТ НАСК «Оранта», про що експерт сам зазначає у своєму висновку, що ставить такий висновок під сумнів.

Таким чином, ПАТ НАСК «Оранта» при виплаті страхового відшкодування було взято за основу висновок, який складено із порушенням вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, а тому вказаний висновок не є належним та допустимим доказом в розумінні статей 77, 78 ЦПК України.

Тоді як, висновок судового експерта Крутих Є.О. № 54-21 від 22.03.2021 складено з урахуванням експертного огляду автомобіля, який проводився 10.03.2021, у світлий час доби, в присутності власника досліджуваного ТЗ, другий учасник ДТП та представник СК «Оранта» були відсутні, КТЗ представлений до експертного огляду у незмінному стані після ДТП. При експертному дослідженні експертом встановлено, що КТЗ має механічні пошкодження складових частин, для усуненя яких потрібен відновлювальний ремонт, зокрема, передні праві двері деформовано, складки, заломи каркасу (потребують заміні та фарбування), задні праві двері деформовано, складки, заломи каркасу (потребують заміні та фарбування), заднє праве крило деформовано, складки, заломи каркасу, розриви нижньої частини (потребують частковій заміні нижньої частини та фарбування), диск заднього правого колеса деформовано, зріз сплаву ободу (підлягає заміні).

Враховуючи викладене, судом враховується саме експертний висновок судового експерта Крутих Є.О. № 54-21 від 22.03.2021, оскільки він складений у відповідності та згідно вимогам діючого законодавства України, експертом було особисто оглянуто пошкоджений транспортний засіб.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження узгодження відповідачем із позивачем суми страхового відшкодування.

Враховуючи, що страхова виплата є недостатньою для повного відшкодування завданої позивачу шкоди, суд вважає, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача залишок невиплаченого страхового відшкодування в сумі 23859, 57 грн. (40072, 09 грн. (матеріальна шкода з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу) - 2500, 00 грн. (франшиза) - 13712, 52 грн. (сплачене страхове відшкодування).

Відповідно до вимог статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже на підставі оцінки наведених сторонами аргументів і наданих ними доказів суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність вимог позивача, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

ІV. Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно зі ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

В попередньому розрахунку судових витрат вказано, що позивач очікує в межах цивільної справи понести витрати на правничу допомогу в сумі 8400, 00 грн.

В матеріалах справи наявний договір про надання правової (правничої) допомоги від 02.07.2021, укладений між адвокатом Берлізовим Євгеном Валерійовичем та ОСОБА_1.

З копії квитанції до прибуткового касового ордера вбачається, що адвокатом Берлізовим Є.В. було прийнято від ОСОБА_1 8400,00 грн. (підстава: договір про надання правничої допомоги).

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», визначено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Як вбачається із п. 3 договору про надання правничої допомоги, розмір гонорару, який Клієнт сплачує Адвокату за надану в межах цього Договору правову допомогу, визначається сторонами окремою додатковою угодою, яка є невід`ємною частиною цього договору. Така додаткова угода може бути викладена у формі додатку до Договору, який набуває чинності з дня його підписання уповноваженими представниками сторін.

Водночас, позивачем не надано суду додаткової угоди, в якій встановлений розмір гонорару адвоката ні у фіксованому розмірі, ні погодинної оплати.

Також позивачем не надано детального опису робіт для визначення розміру витрат на правничу допомогу, оскільки такий розмір залежить від обсягу послуг та часу витраченого адвокатом для надання такої допомоги.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 03.03.2021 по справі №379/1487/18, не може підлягати задоволенню заява щодо стягнення витрат на правову допомогу у разі неподання заявником всіх, передбачених законодавством документів для підтвердження понесення відповідних витрат, у тому числі й детальний опис робіт/послуг, виконаних адвокатом.

Враховуючи викладене та відповідно до ст. 141 ЦПК України вимога про стягнення коштів на професійну правову допомогу задоволенню не підлягає.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

З матеріалів справи безспірно вбачається, що позивачем було понесено витрати на послуги експертного дослідження, що становлять 2500,00 грн., та які були оплачені ОСОБА_1 , що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру від 10.03 2021.

Крім того, судові витрати у справі складаються з судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви, в сумі 908,00 грн., що стверджується квитанцією № 42728 від 29.07.2021.

За правилами ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати, які пов`язані із сплатою судового збору в розмірі 908,00 грн. та витрати на послуги експертного дослідження, що становлять 2500,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 5, 7, 12, 13, 76, 77, 80, 81, 89, 259, 263-265, 268, 273, 279, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди - задовольнити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Здолбунівська, 7 д) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп: НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) суму страхового відшкодування в розмірі 23 859, 57 грн., судовий збір в розмірі 908,00 грн. та витрати на послуги експертного дослідження в сумі 2500,00 грн.

Відмовити ОСОБА_1 у відшкодуванні витрат на правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Ю.С. МИЦИК