№ 2/183/1774/22

У Х В А Л А
17 березня 2022 року Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області, у складі:
головуючої судді Сороки О.В.,
секретаря судового засідання Устименко М.О.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», треті особи приватний нотаріус Новомосковського міського нотаріального округу Бака Оксана Василівна, Дніпропетровська обласна філія КП «Центр державної реєстрації» юридична особа Комунальне підприємство «Центр державної реєстрації» про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-
представника позивача ОСОБА_2 ,-
У провадженні судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 знаходилася вищезазначена цивільна справа.
Провадження по справі відкрито.
У зв`язку з відстороненням судді ОСОБА_4 , від здійснення правосуддя справу було передано судді Цитульському В.І.
Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Цитульського В.І. від 17 листопада 2020 року, прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної філії КП «Центр державної реєстрації», акціонерного товариства «Альфа-Банк», приватного нотаріуса Баки Оксани Василівни про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, до свого провадження.
Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної філії КП «Центр державної реєстрації», акціонерного товариства «Альфа-Банк», приватного нотаріуса Баки Оксани Василівни про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії передано на розгляд до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
02 листопада 2021 року, справа надійшла на адресу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2021 року, справу передано на розгляд судді Сорокі О.В.
02 лютого 2022 року позивач звернулася до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з уточненою позовною заявою.
-передавальний акт від 15 жовтня 2019 року, затверджений протоколом № 4/2019;
-оригінал повідомлення № 187 від 15 вересня 2017 року, опис вкладення листа та список 1020 від 19 вересня 2017 року, яким підтверджено направлення його позивачу.
Таке клопотання мотивоване необхідністю перевірки доказів та фактів для винесення об`єктивного рішення, зазначені відомості відносяться до предмету доказування.
Суд, вислухавши думку позивача та представника позивача, вивчаючи подане клопотання, дійшов до наступного висновку.
У відповідності до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною 1 ст. 76 ЦПК України визначене поняття доказів, такими у цивільному процесі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ч.1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.
У відповідності до ч.1,2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.
Частиною 4 ст. 83 ЦПК України передбачений обов`язок учасника справи письмово повідомити суд про неможливість подання доказу у встановлений законом строк з об`єктивних причин. При цьому учасник справи повинен зазначити доказ, який не може бути витребувано, причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк, докази, що підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.
Частинами 1 та 2 ст. 84 ЦПК України встановлено право учасника справи подати клопотання про витребування доказів, у разі неможливості самостійно надати докази, однак у клопотанні повинно бути зазначено:
1) який доказ витребовується;
2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;
3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;
4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
Процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.
Забезпечення доказів - це не тільки спосіб здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, але насамперед спосіб одночасно запобігти їх ймовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.
З урахуванням підстав та предмету позову, виходячи з загальних засад цивільного судочинства, визначених у ст.ст. 11-13 ЦПК України, суд вважає клопотання про витребування доказів обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.76,78,80,83,260 ЦПК України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Клопотання представника позивача, про витребування доказів, - задовольнити.
-передавальний акт від 15 жовтня 2019 року, затверджений протоколом № 4/2019;
-оригінал повідомлення № 187 від 15 вересня 2017 року, опис вкладення листа та список 1020 від 19 вересня 2017 року, яким підтверджено направлення його позивачу.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту її проголошення.

Суддя Сорока О.В.