З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 березня 2022 року місто Ужгород
Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Фазикош О.В., за участю секретаря судового засідання Химинець О.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-
Відповідно до ч. 6 ст. 268 ЦПК України 02.03.2022 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення виготовлено та підписано 07.03.2022 року.
ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК», в особі начальника юридичного відділу Закарпатської ОД АБ «УКРГАЗБАНК», ОСОБА_3 , звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця.
Позовну заяву мотивує тим, що в грудні 2020 року ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» (далі - Позивач, Банк) стало відомо про смерть ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 15.10.2020р.
Разом із тим померлий на момент смерті мав невиконані кредитні зобов`язання перед АБ «УКРГАЗБАНК».
Позивач зазначає, що 07 червня 2018 року ОСОБА_4 , як клієнт, у відділенні №280/06 Закарпатської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» підписав Заяву-Договір № 2018/І_С/280-001322 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством акціонерним банком «УКРГАЗБАНК» (надалі - Правила) за обраним Пакетом/Продуктом - «Домовичок» з програмою кредитування - «Універсальна картка «Домовичок» (В рамках ЗКП).
Банк виконав взяті на себе зобов`язання, відкрив позичальнику ОСОБА_4 поточний рахунок № НОМЕР_3 , окремий особовий Субрахунок № НОМЕР_4 в національній валюті України, надав йому кредитні кошти шляхом встановлення ліміту Дозволеного овердрафту у розмірі 19 700,00 грн. та здійснював подальше банківське обслуговування його рахунків.
У позовній заяві вказано на те, що незважаючи на взяті на себе договірні зобов`язання, позичальник ОСОБА_4 всупереч умовам вищевказаних Правил та Договору, як і вимогам ст.ст. 530, 536 ЦК України, їх належно не виконував та вчасно не здійснював погашення заборгованості за Дозволеним овердрафтом (кредитом), нарахованими процентами за користування овердрафтом та простроченими відсотками за користування дозволеним овердрафтом.
Станом на 10.10.2020р., тобто, по день смерті, заборгованість ОСОБА_4 перед ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» за кредитним договором №2О18/ОВР/280-000893 від 07.06.2018р. склала 21 260,71 грн., включаючи: 0,00 грн. - заборгованість по кредиту (поточна); 16 071,45 грн. - заборгованість по кредиту (прострочена); 0,00 грн. - заборгованість по процентах (поточна); 5 189,26 грн. - заборгованість по процентах (прострочена);
Позивач зазначає, що 24.12.2021 року, після отримання офіційної інформації про смерть ОСОБА_4 , Банком було спрямовано до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори кредиторську вимогу до спадкоємців померлого ОСОБА_4 за вих.. №518/749/2020.
Листом від 05.01.2021 року за вих. №08/02-14 Перша Ужгородська ДНК повідомила Банк про те, що кредиторська вимога Банку зареєстрована у книзі обліку і реєстрації спадкових справ нотаріальної контори та долучена до спадкової справи №235/2020 рік, а на: день отримання вимоги ніхто зі спадкоємців із заявами про прийняття спадщини не звертався.
Листом від 13.04.2021 року за вих. №234/02-14 Перша Ужгородська ДНК повідомила Банк про те, що за померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину за р. №3-101 та 3-102 від 13.04.2021р. його дружині ОСОБА_1 та його сину ОСОБА_2 , які проживають: АДРЕСА_1 .
У позовній заяві вказано на те, що як з`ясувалося, після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина у вигляді житлової квартири АДРЕСА_2 , яку й успадкували в натурі відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Разом із тим, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за №270984774 від 18.08.2021 року ОСОБА_1 набула права спільної часткової власності (частка Ѕ ) на квартиру АДРЕСА_2 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за р. №3-101 від 13.04.2021р., виданого Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою.
Окрім того, згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за №270984774 від 18.08.2021 року ОСОБА_2 набув права спільної часткової власності (частка 1/2 ) на квартиру АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за р. №3-102 від 13.04.2021р., виданого Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою.
Позивач зазначає, що 30.04.2021 року за вих. №518/315/2021 на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємців, які отримали свідоцтво про право на спадщину за померлим ОСОБА_4 , Банком було направлено листи з проханням шляхом одноразового платежу задовольнити вимоги АБ «УКРГАЗБАНК», як кредитора, які виникли внаслідок невиконання померлим ОСОБА_5 зобов`язань за кредитним договором №2018/ОВР/280-000893 від 07.06.2018р. та які на день смерті боржника склали 21 260,71 грн.
При цьому позивач стверджує, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , отримавши вищевказане звернення Банку, в добровільному порядку вимоги ст. 1281 ЦК України не виконали та зазначену заборгованість не погасили.
Як вказано у позовній заяві, беручи до уваги, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не погасили одноразовим платежем наявну кредитну заборгованість, хоча відповідна кредиторська вимога була направлена як до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори, так і безпосередньо на адресу відповідачів у даній справі, у Банку виникло законне право на звернення до суду з позовом про стягнення боргу кредитором спадкодавця зі спадкоємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за рахунок вартості успадкованого ними нерухомого майна.
Так, згідно позовної заяви, позивач просить суд: звернути стягнення на нерухоме майно: -житлову квартиру АДРЕСА_2 , що успадковане (одержане в натурі) у спільну часткову власність (частки Ѕ та Ѕ ) Відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємцями на підставі одержаних свідоцтв про право на спадщину відповідно за №3-101 та №3-102 від 13.04.2021р., в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №2018/ОВР/280-000893 від 07.06.2018 року у розмірі 21 260 (двадцять одна тисяча двісті шістдесят) грн.. 71 коп., з яких: 16 071,45 грн. - прострочена заборгованість по кредиту та 5 189,26 грн. - прострочена заборгованість по процентах, по якому померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкодавець ОСОБА_4 , як позичальник, зобов`язався забезпечити всі вимоги АБ «УКРГАЗБАНК», як кредитора, які випливають з вказаного кредитного договору. Стягнути з Відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АБ «УКРГАЗБАНК» понесені позивачем судові витрати за подання позовної заяви в розмірі 2 270,00 грн. по 1 135,00 грн. з кожного.
Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2021 у справі відкрито провадження, призначено підготовче судове засіданні.
Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.12.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання представник позивача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» не з`явився. На адресу суду від представника позивача надійшла заява, відповідно до якої просить суд розглянути справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує повністю, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідачі в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомляли, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відзив на позовну заяву від відповідачів на адресу суду не надходив. Також, від відповідачів не надходило і клопотання про відкладення розгляду справи.
Згідно ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, не подано відзиву на позов, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
На підставі наведеного суд керуючись ч.4 ст.223,280-281 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що 07 червня 2018 року ОСОБА_4 , як клієнт, у відділенні №280/06 Закарпатської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» підписав Заяву-Договір № 2018/І_С/280-001322 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством акціонерним банком «УКРГАЗБАНК» (надалі - Правила) за обраним Пакетом/Продуктом - «Домовичок» з програмою кредитування - «Універсальна картка «Домовичок» (В рамках ЗКП).
Згідно з п.5.2.10. розділу 5 «Права та обов`язки Сторін» Правил Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за Дозволеним овердрафтом, у тому числі у сумі Мінімальних платежів, та за нарахованими процентами за користування Дозволеним овердрафтом в розмірах та у строки, що визначені укладеним Договором, у тому числі, розділами 6 та 7 цих Правил, Заявою-Договором, Програмою кредитування, графіком зменшення ліміту Дозволеного овердрафту (якщо такий графік передбачений обраною Програмою кредитування.
Згідно з п.6.13. розділу 6 «Умови надання та супроводження Кредиту у формі Дозволеного овердрафту» Правил Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за нарахованими процентами за користування Дозволеним овердрафтом щомісяця до дати, встановленої обраною Програмою кредитування, в день закінчення строку дії Дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення дії Дозволеного овердрафту у випадках, визначених цими Правилами.
Згідно з п.7.2. розділу 7 «Проценти за Договором» Правил розрахунок та нарахування процентів за користування Кредитом у формі Дозволеного овердрафту здійснюється Банком у валюті зобов`язання у такому порядку:
7.2.1. Нарахування процентів за користування Кредитом у формі Дозволеного овердрафту здійснюється Банком виходячи з фактичної заборгованості за Кредитом на кінець кожного календарного дня Розрахункового місяця, розмірів процентних ставок, визначених Програмою кредитування, цими Правилами, фактичної кількості календарних днів у Розрахунковому місяці та фактичної кількості календарних днів у поточному році. Нарахування процентів за користування Кредитом Банк здійснює починаючи з дати видачі Кредиту по день, що передує повному погашенню Кредиту.
7.2.2. На суму строкової заборгованості за Дозволеним овердрафтом Банк нараховує проценти за Базовою процентною ставкою, розмір якої є фіксованим протягом строку дії Дозволеного овердрафту та може бути змінений в тому числі при пролонгації строку дії Дозволеного овердрафту, у порядку, визначеному цими Правилами.
7.2.3. На суму простроченої заборгованості за Дозволеним овердрафтом Банк нараховує проценти за підвищеною процентною ставкою, розмір якої визначається Програмою кредитування. Простроченою вважається заборгованість, по якій настав термін виконання зобов`язань Клієнта за Договором щодо обов`язкового погашення суми заборгованості за Дозволеним овердрафтом (частини заборгованості), та у цей термін зазначені зобов`язання не виконані (не повністю виконані) Клієнтом.
Згідно п.5.3.27. цього ж розділу 5 Правил Банк має право стягнути заборгованість за укладеним Договором у випадку несвоєчасного та/або неповного її погашення/сплати шляхом звернення стягнення на будь-яке майно Клієнта у порядку, встановленому чинним законодавством України.
Банк виконав взяті на себе зобов`язання, відкрив позичальнику ОСОБА_4 поточний рахунок № НОМЕР_3 , окремий особовий Субрахунок № НОМЕР_4 в національній валюті України, надав йому кредитні кошти шляхом встановлення ліміту Дозволеного овердрафту у розмірі 19 700,00 грн. та здійснював подальше банківське обслуговування його рахунків.
Позивач, незважаючи на взяті на себе зобов`язання, належним чином їх не виконував та вчасно не здійснював погашення заборгованості за Дозволеним овердрафтом (кредитом), нарахованими процентами за користування овердрафтом та простроченими відсотками за користування дозволеним овердрафтом. Станом на 10.10.2020р., заборгованість ОСОБА_4 перед ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» за кредитним договором №2018/ОВР/280-000893 від 07.06.2018р. склала 21 260,71 грн ., включаючи: 0,00 грн. - заборгованість по кредиту (поточна); 16 071,45 грн. - заборгованість по кредиту (прострочена); 0,00 грн. - заборгованість по процентах (поточна); 5 189,26 грн. - заборгованість по процентах (прострочена). Вказане підтверджується наявним у матеріалах справи розрахунком заборгованості, а також виписками по рахунках № НОМЕР_5 , № НОМЕР_6 , № НОМЕР_7 та № НОМЕР_8 за період з 07.06.2018р. по 10.10.2020р..
Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
За правилами ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором.
Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.
У відповідності до абз.2 ч.1 ст. 1048 ЦК України, у разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом,зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч. 1 ст. 611 ЦК України).
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.
Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання а відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Враховуючи наведене та встановлені обставини справи, які свідчать про те, що відповідач належним чином не виконав свої зобов`язання за договором, внаслідок чого у нього виникла заборгованість.
Разом із тим, судом встановлено, що боржник ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 15.10.2020р. Про що, позивачу стало відомо в грудні 2020 року.
Відповідно до ст. 608 ЦК України зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Статтями 1216, 1218 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.
У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі (ч. 2 ст. 1282 ЦК України).
Отже, спадкоємці померлого позичальника, який не виконав умови договору позики, прийнявши спадщину, в силу ст.ст. 1281, 1282 ЦК України зобов`язані у межах вартості спадщини задовольнити вимоги кредитора.
Так, відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року (справа № 306/2000/16-ц), наведені норми законодавства свідчать, що спадкоємець відповідає перед кредитором тільки в межах своєї частки у спадщині, тобто у спадкоємця виникає зобов`язання задовольнити вимоги кредитора лише в межах майна, одержаного у спадщину. У спадкоємців боржника обов`язок перед позикодавцем (кредитором) спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. У разі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
Це правило визначає загальний характер відповідальності спадкоємців за боргами спадкодавця, незалежно від виду спадкування та суб`єктів спадкового процесу й випливає із суті універсального характеру спадкового правонаступництва.
При вирішенні спору про стягнення з спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
Так, судом встановлено, що 24.12.2020, після отримання офіційної інформації про смерть ОСОБА_4 , Банком було спрямовано до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори кредиторську вимогу до спадкоємців померлого ОСОБА_4 за вих №518/749/2020. Копія вимоги міститься у матеріалах справи. Вимогу отримано Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою, та Банку надано відповідь, копія якої так само міститься у матеріалах справи.
Разом із тим, відповідно до листа від 13.04.2021 року за вих. №234/02-14 Перша Ужгородська ДНК (копія наявна у матеріалах справи) повідомила Банк про те, що за померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 видано свідоцтво про право на спадщину за р. №3-101 та 3-102 від 13.04.2021р. його дружині ОСОБА_1 та його сину ОСОБА_2 , які проживають: АДРЕСА_1 .
30.04.2021 року за вих. №518/315/2021 на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємців, які отримали свідоцтво про право на спадщину за померлим ОСОБА_4 , Банком було направлено листи з проханням шляхом одноразового платежу задовольнити вимоги АБ «УКРГАЗБАНК», як кредитора, які виникли внаслідок невиконання померлим ОСОБА_5 зобов`язань за кредитним договором №2018/ОВР/280-000893 від 07.06.2018р. та які на день смерті боржника склали 21 260,71 грн. (копія міститься у матеріалах справи). При цьому слід зазначити, що вказана вимога отримана під розпис відповідачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . На підтвердження чого позивачем надано до матеріалів справи копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.
Після смерті ОСОБА_4 залишилась спадщина у вигляді житлової квартири АДРЕСА_2 , яку й успадкували в натурі відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за №270984774 від 18.08.2021 року ОСОБА_1 набула права спільної часткової власності (частка Ѕ ) на квартиру АДРЕСА_2 на підставі Свідоцтва про право на спадщину за р. №3-101 від 13.04.2021р., виданого Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою.
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за №270979982 від 18.08.2021 року ОСОБА_2 набув права спільної часткової власності (частка Ѕ ) на квартиру АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за р. №3-102 від 13.04.2021р., виданого Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою.
За чинним законодавством спадкоємці, що прийняли спадщину, повинні виконати боргові зобов`язання в межах дійсної вартості майна, одержаного ними у спадщину. Вартість спадщини визначається на час відкриття спадщини.
Для всіх спадкоємців, як за законом, так і за заповітом, існує однакова межа відповідальності за боргами спадкодавця. За наявності декількох спадкоємців настає частковий обов`язок виконання зобов`язань: кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Таким чином, кредитор спадкодавця може пред`явити вимоги до будь-якого спадкоємця, але обсяг виконання боргового зобов`язання спадкоємцем не може перевищувати дійсної вартості отриманої ним спадщини і розміру боргів, що пропорційно припадають на його частку.
Спадкування, перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України), є підставою для універсального правонаступництва у цивільних правовідносинах. У такому разі відбувається зміна суб`єктного складу у правовідношенні, тобто цивільні правовідносини існують безперервно, не припиняючись, відбувається лише заміна одного із їх учасників.
Основною метою універсального правонаступництва є збереження стабільності цивільного обороту за допомогою забезпечення заміни третіми особами тієї особи, яка вибула зі складу учасників цивільного обороту.
За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
Законодавством визначено, що у подібних випадках не відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками.
Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовилися від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.
Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника. У такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки первісного боржника на нового боржника.
Право на захист є складовою будь-якого суб`єктивного права. Визнавши за особою певне цивільне право, законодавець тим самим визнає за кредитором право вимагати надання захисту, у тому числі й у судовому порядку.
Згідно частини другої статті 1282 ЦК України вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Наведене дає підстави для висновку, що у Кодексі визнається право кредитора на вимогу до спадкоємців.
У ЦК України серед положень про порядок задоволення вимог кредитора спадкодавця в імперативному порядку визначений справедливий баланс між законними інтересами та правомірними очікуваннями кредитора спадкодавця та відповідними, зустрічними їм, інтересами спадкоємців.
Дотримання цього балансу полягає в тому, щоб забезпечити задоволення вимог кредитора спадкодавця за рахунок спадкового майна, не порушивши майнових прав та інтересів спадкоємців такої особи.
Визначення цього балансу законодавцем сформульовано таким чином, що спадкоємці боржника повинні відповідати за його зобов`язаннями в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Зокрема, за правилом частини першої статті 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Спадкування є способом безоплатного набуття майна, а тому стягнення боргів спадкодавця з його спадкоємців в межах вартості отриманої спадщини є справедливим стосовно до законних інтересів та правомірних очікувань кредитора.
Обрання кредитором саме такого способу захисту (звернення стягнення на спадкове майно) не порушуватиме прав та інтересів спадкоємців, оскільки завжди в основі вирішення питання про прийняття спадщини лежить вольовий акт, пов`язаний із наміром спадкоємця прийняти спадщину (постанова Верховного Суду від 25 квітня 2018 р., судова справа № 645/3265/13-ц, провадження № 61-5552свп18).
При вирішенні спору про стягнення із спадкоємця коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані із з`ясуванням кола спадкоємців, належності спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, вартості отриманого спадкоємцями майна та дотримання кредитором законодавчо визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
ВС при перегляді справ даної категорії, неодноразово наголошував на тому, що при вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України (постанова по справі № 640/6274/16-ц від 18.09.2019)
З наведеного вбачається, що позивачем доведено належними, достовірними, допустимими та достатніми доказами наявність порушеного її права на виконання боргових зобов`язань спадкоємцями боржника, та в зв`язку з цим наявність правових підстав для задоволення заявленого позову.
Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачів на користь позивача підлягає стягнення су суми сплаченого ним судового збору в розмірі 2270 грн.
Відповідно до ст. 223, 280-282 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів і постановляє заочне рішення.
Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст.526,527,530,554,555,625,629,1054 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76, 223, 258, 259, 260, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНОГО БАНКУ «УКРГАЗБАНК», до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця - задовольнити.
Звернути стягнення на нерухоме майно: -житлову квартиру АДРЕСА_2 , що успадковане (одержане в натурі) у спільну часткову власність (частки Ѕ та Ѕ) відповідачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як спадкоємцями на підставі одержаних свідоцтв про право на спадщину відповідно за р. №3-101 та 3-102 від 13.04.2021р., в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №2018/ОВР/280-000893 від 07.06.2018 року у розмірі 21 260 (двадцять одна тисяча двісті шістдесят) грн. 71 коп., з яких: 16 071,45 грн. - прострочена заборгованість по кредиту та 5 189,26 грн. - прострочена заборгованість по процентах, по якому померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкодавець ОСОБА_4 , як позичальник, зобов`язався забезпечити всі вимоги АБ «УКРГАЗБАНК», як кредитора, які випливають з вказаного кредитного договору.
Стягнути з відповідачів: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь АБ «УКРГАЗБАНК» понесені позивачем судові витрати за подання позовної заяви в розмірі 2 270,00 грн., по 1135,00 грн. з кожного.
Відповідач ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Відповідач ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош