ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7093/21
провадження № 2/753/416/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" лютого 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Гусак О.С. з секретарем судового засідання Осадчуком С.В., за участі представника відповідача Гаврилюка М.Д., розглянувши в судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Простір» про зобов`язання здійснити повний розрахунок по не донарахованій та не сплаченій заробітній платі та стягнення невиплаченої при звільнення компенсації за невикористану відпустку,

в с т а н о в и в:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до приватного підприємства «Простір» про зобов`язання здійснити повний розрахунок по не донарахованій та не сплаченій заробітній платі та стягнення невиплаченої при звільнення компенсації за невикористану відпустку.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19 квітня 2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

19 травня 2021 року до суду від ОСОБА_1 надійшли матеріали на усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 травня 2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Простір» про зобов`язання здійснити повний розрахунок по не донарахованій та не сплаченій заробітній платі та стягнення невиплаченої при звільнення компенсації за невикористану відпустку і вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

13 серпня 2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника приватного підприємства «Простір» Гаврилюка М.Д.

Ухвалою суду від 26 серпня 2021 року вказану справу призначено до розгляду в судовому засіданні з викликом сторін на 22 вересня 2021 року о 11 год. 30 хв.

22 вересня 2021 року у судове засідання прибув представник відповідача Гаврилюк М.Д., позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином (а.с. 98).

У зв`язку з неявкою позивача розгляд справи було відкладено на 2 листопада 2021 року. 2 листопада 2021 року у судове засідання прибув представник відповідача Гаврилюк М.Д., позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, судова повістка була надіслана судом на його адресу, однак повернулася із відміткою на поштовому конверті "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 109). Оскільки станом на 2 листопада 2021 року не було даних про те, що позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання судом було відкладено розгляд справи на 3 грудня 2021 року.

3 грудня 2021 року в судове засідання прибув представник позивача ОСОБА_2 та представник відповідача Гаврилюк М.Д. , судом було розпочато розгляд справи по суті, заслухавши пояснення представників сторін у справі, суд вирішив визнати явку позивач ОСОБА_1 обов`язковою в наступне судове засідання для дачі особистих пояснень та встановлення фактичних обставин справи. Представник позивача пообіцяв забезпечити явку позивача в судове засідання. Наступне судове засідання було призначено на 25 січня 2022 року.

25 січня 2022 року в судове засідання ні позивач, явку якого було визнано обов`язковою, ні його представник не прибули, з`явився лише представник відповідача, розгляд справи було відкладено розгляд на 23 лютого 2022 року.

ОСОБА_1 про наступний розгляд справи був повідомлений засобами поштового зв`язку, отримавши судову повістку 3 лютого 2022 року (49, 50).

3 листопада 2022 року в судове засідання ОСОБА_1 ні його представник не прибули.

В судове засідання з`явився представник відповідача Гаврилюк М.Д. та просив позов залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

Пунктом 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що суд зупиняє або закриває провадження у справі чи залишає заяву без розгляду з підстав, передбачених відповідно статтями 201, 202, 205, 207 ЦПК України (2004 року), перелік яких є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

При цьому процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду.

Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18).

Встановлено, що позивач не з`явився у судові засідання призначені на 25 січня та 23 лютого 2022 року без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, а також враховується тривалість перебування справи в суді.

Неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, судом оскільки окремі питання предметом спору підлягають з`ясуванню у судовому засіданні.

З огляду на наведене, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ч. 1 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, статтями 259, 268, 272 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позов ОСОБА_1 до приватного підприємства «Простір» про зобов`язання здійснити повний розрахунок по не донарахованій та не сплаченій заробітній платі та стягнення невиплаченої при звільнення компенсації за невикористану відпустку залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: