КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/173/2022
П О С Т А Н О В А

Іменем України

23 лютого 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд

у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Кашперської Т.Ц.,

суддів Фінагеєва В.О., Яворського М.А.,

за участю секретаря Мороз Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником ОСОБА_2 , на ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області в складі судді Петришин Н.М., постановлену в м. Бровари 15 грудня 2021 року щодо відмови у забезпеченні позову в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», Броварського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», треті особи ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про захист прав споживачів та відновлення становища, що існувало до його порушення,

заслухавши доповідь судді, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, -

в с т а н о в и в :

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати незаконними акт про виявлені порушення № 1092 від 01 квітня 2021 року, акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 01 квітня 2021 року, акт експертизи лічильника газу від 07 квітня 2021 року, протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу та висновки комісії, рахунок про сплату необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості на суму 9284,47 грн., рахунок про сплату за експертизу на суму 5217,89 грн.; визнати протиправними дії відповідачів і порушення ним прав споживачів щодо позивача на належну якість послуг з газопостачання, що полягають у порушенні вимог чинного законодавства щодо повірки лічильника, вимоги про сплату необлікованого об`єму (обсягу) природного газу, вимоги про сплату за експертизу при втручанні, погрозах про відключення від послуг з газопостачання; стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача завдану моральну шкоду в розмірі 50000 грн., на користь третьої особи ОСОБА_3 - вартість послуг згідно з договором від 05 жовтня 2021 року в сумі 5000 грн., на користь третьої особи ОСОБА_2 - вартість послуг згідно з договором від 06 жовтня 2021 року в сумі 5000 грн.

14 грудня 2021 року ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, посилаючись на те, що відповідачі є монополістами по поставці газу і можуть в період судового розгляду справи здійснювати вплив на позивача, частково або повністю обмежити постачання газу, проводити різні донарахування, що підтверджується практикою, яка склалася і широко висвітлюється в засобах масової інформації та соціальній мережі.

На підставі вищевикладеного просив вжити заходи забезпечення позову шляхом заборонити будь-які дії відповідачів, які пов`язані з відключенням позивача від мережі газопостачання та нарахуванням платежів за спожитий газ до прийняття рішення суду, прийняти з даного приводу окрему ухвалу.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 грудня 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Позивач ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 , не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 грудня 2021 року.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, посилався на загальновідомість фактів відключення (без рішення суду) від газу осіб, які мають неоплачені штрафи та санкції. Представники газових компаній безкарно застосовують погрози, шантаж, некоректне поводження по відношенню до осіб, які не сплачують штрафи. Центральні органи виконавчої влади, правоохоронні органи, державні органи, а також органи місцевого самоврядування самоусунулися від захисту законних прав та інтересів громадян, які опинилися в складних життєвих обставинах з вини газових компаній. В зимовий період відключення газу дуже небезпечне. В с. Велика Димерка на момент незаконних відключень від газу вмерла жінка від серцевого нападу. Кримінальне провадження відкрито не було. Родина позивача не зможе витримати морально-психологічного тиску та погроз. Якщо під тиском відповідачів позивач буде змушений оплатити незаконні штрафні санкції, то таким чином відповідач досягне визнання незаконних штрафних санкцій та нарахувань, в такому випадку позов втратить сенс, так як судового спору вже не буде існувати. Забезпечення позовних вимог дасть змогу забезпечити судовий розгляд і ніяк не відобразиться на господарській діяльності відповідачів, оскільки в забезпечення позовних вимог позивач не просить накласти арешт на рахунки та майно. Вважав, що суд повинен бути зацікавлений в правопорядку та захисті законних прав та інтересів позивача як постраждалої сторони. Про випадки і факти незаконних відключень від газу, погрози, шантаж, застосування фізичної сили, псування майна з боку газових компаній в мережі Інтернет наявна велика кількість інформації.

Відзивів на апеляційну скаргу не надійшло.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який мотивував тим, що з 2018 року є особою з інвалідністю 1 групи по зору, проживає з дружиною, яка також має хронічні захворювання і є пенсіонеркою. 01 квітня 2021 року Броварським відділенням АТ «Київоблгаз» за адресою АДРЕСА_1 , де проживає позивач, був знятий побутовий газовий лічильник та встановлений інший, про що був складений акт, при демонтажі ніяких претензій до лічильника та пломби працівники відповідача не пред`являли. Через деякий час отримав документи про нібито виявлене порушення про втручання в лічильник тощо, нарахування за необлікований газ 9284,47 грн., на повірку лічильника викликаний не був. Відповідачами було складено ряд документів про нібито виявлені порушення, а саме акт про порушення № 1092 від 2021 року, акт про демонтаж та відправлення лічильника на експертизу від 01 квітня 2021 року, протокол про направлення ЗВТ/або пломби на експертизу від 01 квітня 2021 року, акт експертизи лічильника газу від 07 квітня 2021 року. Після цього відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, на якому прийнято рішення про задоволення акту про порушення № 1092 від 01 квітня 2021 року та складений акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єкта та обсягу природного газу і його вартості в сумі 9284,47 грн. Позивач не погоджується з висновками комісії, так як ніяких втручань в роботу ЗВТ не проводив. Також позивачу виставлено рахунок за проведення експертизи про втручання на суму 5217,89 грн. При демонтажі, повірці та проведенні експертизи лічильника газу відповідачами були допущені порушення вимог законів та підзаконних нормативно-правових актів.

Вказував, що вказані порушення є системними, були скоєні по відношенню більш ніж 100 домоволодінь в смт. Велика Димерка, в результаті колективних скарг на ім`я сільського голови смт. Велика Димерка спеціалістами НКРЕКП була проведена перевірка, в результаті якої виявлені і підтверджені порушення зі сторони відповідачів, нарахування були зняті.

Крім того, незаконними діями відповідачів позивачу була завдана значна моральна шкода, яка полягає у психічних стражданнях позивача з приводу несправедливих дій відповідачів з приводу завданого незаконного тиску і погроз про незаконне відключення від газопостачання, значної тривалості таких порушень і відсутності вибачень з боку відповідачів за свої незаконні дії.

До позову ОСОБА_1 додано: клопотання про виклик свідків, копія акту про порушення № 1092 від 01 квітня 2021 року, копія акту про усунення порушення від 01 квітня 2021 року, копія акту про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи від 01 квітня 2021 року, копія акту експертизи лічильника газу від 07 квітня 2021 року, копія рахунку на оплату необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості в сумі 9284,47 грн., копія рахунку про сплату за експертизу на суму 5217,89 грн., копія листа з НКРЕКП від 12 жовтня 2020 року, копія довідки, яка підтверджує інвалідність, копія акту огляду житлового приміщення.

Наведене підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ст. 150 ЦПК України позов забезпечується зокрема забороною вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому ЄСПЛ у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» ЄСПЛ зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ, ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, держава Україна несе обов`язок перед заінтересованими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. Причому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і в пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004, в якому зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у пункті 9 мотивувальної частини рішення від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

ЄСПЛ у рішенні від 20 липня 2004 року у справі «Шмалько проти України» вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

У постанові Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Наведені вимоги закону і правові позиції судом першої інстанції було дотримано і зроблено правильні висновки, з якими погоджується апеляційний суд, про відсутність підстав для задоволення позову в межах заявлених ОСОБА_1 вимог, з якими запропонований ним захід забезпечення позову є неспівмірним, в заяві позивач не навів обґрунтованих мотивів та доводів, які б свідчили про те. що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, а наведені в заяві доводи ґрунтуються на припущеннях.

Предметом позову в даній справі є позовні вимоги майнового характеру про відшкодування моральної шкоди та вимоги немайнового характеру про визнання незаконними документів, прийнятих відповідачами, і в разі задоволення позову рішення суду полягатиме в констатації факту їх незаконності. В частині вимог немайнового характеру судове рішення не підлягає примусовому виконанню.

Незастосування заходу забезпечення позову в цій справі шляхом заборони відповідачам вживати будь-які дії, які пов`язані з відключенням позивача від мережі газопостачання та нарахуванням платежів за спожитий газ до прийняття рішення суду не призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову про визнання документів незаконними та відшкодування моральної шкоди, крім того такий захід забезпечення позову не відповідає змісту порушеного, на думку позивача, права, та не є співмірним із заявленими вимогами в цій справі.

Не спростовують висновків суду першої інстанції, не ґрунтуються на вимогах закону та будь-яких доказах і не є підставою для задоволення заяви про забезпечення позову посилання позивача в апеляційній скарзі на загальновідомість фактів відключення (без рішення суду) від газу осіб, які мають неоплачені штрафи та санкції, на застосування працівниками газових компаній погроз, шантажу, допущення некоректного поводження по відношенню до осіб, які не сплачують штрафи, небезпеку відключення газу в зимовий період і ті обставини, що родина позивача не зможе витримати морально-психологічного тиску та погроз.

Не спростовують висновків суду першої інстанції про відсутність підстав про забезпечення позову доводи апеляційної скарги, що у разі впливу відповідачів позивач буде змушений оплатити незаконні штрафні санкції, то таким чином відповідач досягне визнання незаконних штрафних санкцій та нарахувань, в такому випадку позов втратить сенс, так як судового спору вже не буде існувати.

Апеляційний суд приймає до уваги, що в разі задоволення позову позивач не буде позбавлений можливості звернутися до відповідачів з вимогою про повернення йому безпідставно набутих ними коштів або про перерахунок заборгованості.

Апеляційний суд враховує, що в апеляційній скарзі ОСОБА_1 не наведено жодної з передбачених ч. 1 ст. 376 ЦПК України підстав для скасування судового рішення - неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Крім того, в апеляційній скарзі позивачем не зазначено, в чому полягає незаконність і (або) необґрунтованість ухвали (неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, та (або) неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного їх дослідження чи оцінки, неподання доказів з поважних причин та (або) неправильне визначення відповідно до встановлених судом обставин правовідносин тощо).

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, зводяться до незгоди із ухвалою суду і переоцінки доказів, та не можуть бути підставою для скасування ухвали суду.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 грудня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 28 лютого 2022 року.

Головуючий: Кашперська Т.Ц.

Судді: Фінагеєв В.О.

Яворський М.А.