21.02.2022 Справа № 756/2089/22
Унікальний номер 756/2089/22
Номер провадження 2/756/3178/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 лютого 2022 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного вищого навчального закладу «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана», третя особа: ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та поновлення на роботі,-

встановив:

Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду із вищевказаним позовом, в якому просить суд:

-Визнати незаконним та скасувати наказ № 945-к від 12 листопада 2021 року, виданий ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» про відсторонення ОСОБА_1 та поновити на роботі;

-Зобов`язати ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» виплатити ОСОБА_1 невиплачену заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи з 15 листопада 2021 року до дня поновлення на роботі;

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

За приписами ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Позивач просить, зокрема, стягнути невиплачену заробітню плату за час незаконного відстронення від роботи з 15 листопада 2021 рік до дня поновлення на роботі. У прохальній частині позову позивачем не визначено конкретних сум, що підлягають стягненню на її користь як невиплачену заробітню плату за час незаконного відстронення від роботи.

Таким чином, позивачу необхідно надати позовну заяву у новій редакції, у якій зазначити ціну позову, а також визначитись із вимогою про стягнення заробітної плати за час незаконного відсторонення шляхом конкретизації суми, що підлягає стягненню.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, у позовній заяві позивач вказує, що вона є звільненою від сплати судового збору відповідно до п. 1 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір».

Слід зазначити, що вищевказана норма поширюється на позивачів у справах про стягнення заробітної плати, яка була нарахована проте не виплачена працівнику та поновлення на роботі у разі незаконного звільнення.

При цьому, позовні вимоги пред`явлені позивачкою у зв`язку з її відсторонення від посади, а не звільненням. За відсутності наказу про звільнення - відсторонення від виконання посадових обов`язків не є звільненням з посади.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

У своїй постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 243/9232/17 Верховний Суд вказав на те, що позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі, що узгоджується з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 30 листопада 2016 року у справі

Отже, пред`явлення вимоги майнового характеру, що полягає у зобов`язанні виплатити невиплачену заробітну плату за час незаконного відсторонення від роботи, передбачає попереднє визначення ціни позову - суми невиплаченої заробітної плати, що підлягає стягненню. Із врахуванням ціни позову визначається розмір судового збору, який згідно із п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слід зазначити, що неможливість визначити розмір середнього заробітку, який підлягає відшкодування на момент звернення з позовом не є підставою для не сплати судового збору за визначеною ставкою в мінімальному розмірі.

Окрім того, за змістом позовної заяви та наведених позивачем мотивів позивачем оспорюється наказ про відсторонення від роботи та фактично порушується питання про допуск до роботи, оскільки позивач не звільнена, а лише відсторонена. Наказ про її відсторонення від роботи не є тотожним наказу про звільнення з роботи, а тому не дає йому підстав для звільнення від сплати судового збору за цю позовну вимогу.

Отже, при відсутності у позовній заяві та матеріалах позову відомостей про наявність інших пільг при зверненні до суду, позивач має сплатити судовий збір на загальних підставах, у розмірі, визначеному ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановлених для позовних заяв майнових заяв майнового та немайнового характеру.

П. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.).

Пунктом 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір" передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405,00 грн.).

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, в частині вимог про стягнення невиплаченої заробітної плати під час відсторонення від роботи у розмірі, встановленому п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, та сплати судовий збір за вимогу про скасування наказу про відсторонення від роботи у розмірі встановленому п. 2 ч. 2 ст. 4Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір слід сплатити за наступними реквізитами:

Отримувач ГУК у м.Києві/Оболон.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП),

Код банку МФО 899998; рахунок отримувача UA0026006,

Код класифікації доходів бюджету 22030101,

Призначення платежу судовий збір, за позовом ОСОБА_1

Оболонський районний суд міста Києва.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити позов без руху, надавши позивачам строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного вищого навчального закладу «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана», третя особа: ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи та поновлення на роботі - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.С. Шролик