ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 676/2860/20

Провадження № 22-ц/4820/140/22

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання Чебан О.М.,

з участю представника позивача Панченка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про звернення стягнення на предмет іпотеки та зустрічним позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання іпотечного договору недійсним за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 3 листопада 2021 року про забезпечення позову,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2020 року Акціонерне товариство «Альфа-Банк» (далі АТ «Альфа-Банк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.

АТ «Альфа-Банк» зазначило, що 12 вересня 2006 року між Акціонерним товариством «Укрсоцбанк» (далі АТ «Укрсоцбанк»), правонаступником якого є позивач, і ОСОБА_3 укладено договір кредиту №966/13ркм13, за умовами якого АТ «Укрсоцбанк» надало ОСОБА_3 кредит у розмірі 16 000 доларів США. В забезпечення виконання ОСОБА_3 зобов`язання з повернення кредиту, сплати процентів і комісії відповідачі за іпотечним договором від 12 вересня 2006 року передали АТ «Укрсоцбанк» в заставу двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 45,7 кв.м, житловою площею 28,1 кв.м (далі квартира). ОСОБА_3 не виконав обов`язків за кредитним договором, у зв`язку з чим станом на 18 лютого 2020 року виникла заборгованість, яка складається з 9 819 доларів 22 центів США неповернутого кредиту, 12 493 доларів 24 центів США процентів, 953 доларів 95 центів США комісії. Позивач вправі стягнути з відповідачів цю заборгованість, одержавши задоволення за рахунок предмета іпотеки.

За таких обставин АТ «Альфа-Банк» просило суд в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором у розмірі 23 266 доларів 41 цент США звернути стягнення на предмет іпотеки квартиру шляхом продажу її з прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій.

У подальшому АТ «Альфа-Банк» зменшило свої вимоги та просило суд за рахунок предмета іпотеки погасити заборгованість за кредитним договором станом на 21 листопада 2014 року у розмірі 283 614 грн 92 коп.

У листопаді 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зустрічним позовом до АТ «Альфа-Банк», треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання іпотечного договору недійсним, посилаючись на те, що ОСОБА_3 не отримував у банку кредитних коштів, а тому кредитний договір не є укладеним. Оскільки іпотекою може бути забезпечене виконання дійсного зобов`язання, то іпотечний договір не відповідає вимогам закону та є недійсним в силу ст.ст. 203, 215 ЦК України.

За таких обставин ОСОБА_1 просила суд визнати іпотечний договір, який 12 вересня 2006 року укладений між АТ «Укрсоцбанк» і ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №5457), і договір про зміну іпотечного договору, який 4 грудня 2009 року укладений між АТ «Укрсоцбанк» і ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №4431), недійсними.

Короткий зміст вимог заяви про забезпечення позову

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про забезпечення зустрічного позову шляхом заборони АТ «Альфа-Банк» звертати стягнення на предмет іпотеки квартиру в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №966/13ркм13 від 12 вересня 2006 року в позасудовому порядку на підставі застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, посвідченому 12 вересня 2006 року приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №5457), до набрання рішенням суду у справі законної сили.

ОСОБА_1 зазначила, що 29 жовтня 2021 року на її адресу надійшов лист від приватного нотаріуса Хмельницького міського нотаріального округу Пруняка В.І., за змістом якого нотаріус має намір у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором передати АТ «Альфа-Банк» право власності на квартиру. Невжиття заходів забезпечення позову призведе до звернення стягнення на предмет іпотеки на користь банку, а це, у свою чергу, унеможливить поновлення порушених прав позивачки у разі постановлення судом рішення про визнання іпотечного договору недійсним.

Короткий зміст ухвал суду першої інстанції

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 3 листопада 2021 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Заборонено АТ «Альфа-Банк» звертати стягнення на предмет іпотеки квартиру в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №966/13ркм13 від 12 вересня 2006 року в позасудовому порядку на підставі застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, посвідченому 12 вересня 2006 року приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №5457), до набрання рішенням суду у справі законної сили.

Суд виходив з того, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі АТ «Альфа-Банк» просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 не довела реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення зустрічного позову, а застосований судом засіб забезпечення позову є неспівмірним із заявленими позовними вимогами. Суд постановив невмотивовану ухвалу про забезпечення позову, не взяв до уваги інтереси інших осіб і не вирішив питання зустрічного забезпечення.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, указуючи на її законність та обґрунтованість.

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 не висловили своєї позиції щодо апеляційної скарги.

2.Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частиною 1 статті 375 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Заслухавши учасника судового процесу та дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

ОСОБА_1 і ОСОБА_2 є співвласницями квартири.

За іпотечним договором від 12 вересня 2006 року, укладеним між АТ «Укрсоцбанк» і відповідачами, посвідченим приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №5457), ОСОБА_1 і ОСОБА_2 передали банку в іпотеку квартиру з метою забезпечення виконання ОСОБА_3 зобов`язання за договором кредиту від 12 вересня 2006 року №966/13ркм13.

На розгляді Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області перебуває справа з вирішення спору про визнання вказаного іпотечного договору недійсним і звернення стягнення на предмет іпотеки.

Натомість, АТ «Альфа-Банк» як правонаступник АТ «Укрсоцбанк» і сторона у цій справі через приватного нотаріуса Хмельницького міського округу Пруняка В.І. повідомило відповідачів про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку.

Застосовані норми права

Статтею 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

В силу ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Із положень ст. 153 ЦПК України слідує, що за загальним правилом заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду). Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Як передбачено ст. 154 ЦК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

За своєю правовою природою забезпечення позову є гарантією виконання рішення суду про задоволення позову. Вжиття судом цих заходів встановлює до прийняття рішення по справі певні обмеження здійснення учасниками справи, зокрема відповідачами, цивільних прав.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 4 постанови від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Також підставою для вжиття заходів забезпечення позову є достатньо-обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

При цьому сторона, яка звертається з заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення з такою заявою. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених ст.149 ЦПК України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Під час вирішення питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 25 травня 2020 року (справа №759/3972/18), яка згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права.

При вирішенні питання про забезпечення позову у немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду (див. постанову Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 16 серпня 2018 року у справі №910/1040/18).

В залежності від обставин справи, суд може, але не зобов`язаний вирішити питання зустрічного забезпечення. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення лише у разі, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Також зустрічне забезпечення застосовується, якщо суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Предметом спору у цій справі (за зустрічним позовом) є визнання недійсним іпотечного договору, що укладений 12 вересня 2006 року між АТ «Укрсоцбанк» і відповідачами, посвідчений приватним нотаріусом Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Саварчуком М.М. (зареєстрований у реєстрі за №5457). Одночасно судом розглядається вимога АТ «Альфа-Банк» про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову, ОСОБА_1 вказала на можливість звернення стягнення на предмет іпотеки в досудового порядку та оформлення права власності АТ «Альфа-Банк» на квартиру до закінчення розгляду судового спору. Ці доводи ОСОБА_1 підтверджуються листом приватного нотаріуса Хмельницького міського округу Пруняка В.І. від 27 жовтня 2021 року №135/01-16 (а.с. 27).

Отже, має місце достатньо-обґрунтоване припущення, що невжиття заявленого ОСОБА_1 заходу забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених прав позивачки за зустрічним позовом, за захистом яких вона звернулася до суду.

За таких обставин суд першої інстанції правомірно керувався тим, що мають місце підстави для забезпечення позову ОСОБА_1 .

Посилання АТ «Альфа-Банк» на необґрунтованість заяви про забезпечення позову не відповідають фактичним обставинам справи.

При застосуванні виду забезпечення позову судом першої інстанції враховано: предмет позову та межі заявлених вимог; відповідність вжитого заходу вимогам закону, співвідношення права, про захист якого просить заявник, із майновими наслідками обтяження; співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів.

Твердження АТ «Альфа-Банк» про те, що судом застосовано неспівмірний захід забезпечення позову є безпідставними.

Судом першої інстанції дотримано порядок розгляду заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову та постановлено мотивовану ухвалу з цього питання.

Підстави для обов`язкового застосування судом зустрічного забезпечення відсутні, оскільки ОСОБА_1 має зареєстроване в установленому законом порядку місце проживання на території України та майно, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Також у справі відсутні докази того, що майновий стан ОСОБА_1 або її дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Доводи апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права при розгляді заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову не ґрунтуються на законі.

При цьому висновки суду першої інстанції не суперечать правовим позиціям, викладеним у постановах Верховного Суду від 29 квітня 2020 року (справа №717/913/19), від 10 квітня 2019 року (справа №554/1893/17), від 3 липня 2019 року (справа №127/220/19), від 19 червня 2019 року (справа №201/12570/18) і від 10 квітня 2019 року (справа №753/2380/18-ц).

3.Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням вимог закону, а тому підстав для її скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України,

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Альфа-Банк» залишити без задоволення, а ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 3 листопада 2021 року про забезпечення позову без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 9 лютого 2022 року.

Судді: О.І. Ярмолюк

Л.М. Грох

Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції Вдовичинський А.В.

Доповідач Ярмолюк О.І. Категорія 27