КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/122/2022 Головуючий у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2022 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів: Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

за участі секретаря судового засідання Сакалоша Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду в м. Києві апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи: приватний нотаріус виконавчого округу м. Києва Кошарський Олександр Володимирович, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПФБ Кредит»,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця, посилаючись на те, що приватним виконавцем виконавчого округу міста Київ Кошарським О.В. було винесено постанову про арешт коштів боржника у ВП №60368517. згідно з якою було накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунках усіх банків України.

12 листопада 2019 року приватним виконавцем було винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, яка була направлена до ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ», тобто за місцем роботи боржника для виконання.

У березні та квітні 2020 року нарахування заробітної плати ОСОБА_1 га відрахування з неї не здійснювались. Крім того, листом №2807-2 від 28 липня 2020 року ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ» повідомив про те, що в період з 17 березня 2020 року по 31 травня 2020 року ОСОБА_1 перебувала у відпустці без збереження заробітної плати.

Однак, на картковий рахунок для виплати заробітної плати ОСОБА_1 було накладено арешт, відповідно до постанови приватного виконавця, що позбавляє останню права на отримання заробітної плати. ОСОБА_1 та її представник неодноразово звертались до приватного виконавця з вимогою скасувати накладений арешт на зарплатний рахунок, але такі вимоги залишились без задоволення.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 просила суд першої інстанції визнати бездіяльність суб`єкта оскарження, яка полягає у не розгляді заяви про зняття арешту з карткового рахунку, протиправною, а також зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського О.В. усунути порушення (поновити порушене право заявника), а саме зняти арешт з карткового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 в АТ «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», підстава виникнення обтяження: постанова приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича, про арешт коштів боржника від 21 жовтня 2019 року, ВП№60368517.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Визнано бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м. Киева Кошарського Олександра Володимировича протиправною.

Зобов`язано приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича зняти арешт з карткового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 в Акціонерному товаристві «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», підстава виникнення обтяження: постанова приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича про арешт коштів боржника від 21 жовтня 2019 року у виконавчому провадженні №60368517.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ТОВ «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» подало апеляційну скаргу, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

В доводах апеляційної скарги зазначає, що під час розгляду скарги на дії приватного виконавця суд першої інстанції не виконав вимоги чинного цивільного процесуального законодавства щодо належного повідомлення стягувача, а саме ТОВ «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» чим порушив право стягувача на доступ до правосуддя.

Окрім того, зазначає, що постанова приватного виконавця про арешт коштів боржника була прийнята з дотриманням норм чинного законодавства та спрямована на реальне виконання судового рішення.

Разом з тим, кошти після зарахування на рахунок отримувача є його власністю та втратили цільовий статус (пенсії, соціальних виплат) та набули статус вкладу, таким чином рахунок № НОМЕР_1 не відноситься до рахунків зі спеціальним чи обмеженим режимом використання. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №756/1927/16.

Також, в доводах апеляційної скарги зазначено, що ОСОБА_1 обрала невірний спосіб захисту, оскільки бездіяльність виконавця полягає саме у нерозгляді заяв про зняття арешту, а тому вірним способом захисту було б зобов`язання приватного виконавця розглянути дані заяви про зняття арешту. Натомість суд першої інстанції зобов`язуючи приватного виконавця зняти арешт підмінив повноваження приватного виконавця.

На підставі викладеного в апеляційній скарзі, ТОВ «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити в задоволенні скарги на дії приватного виконавця.

В порядку визначеному ст. 360 ЦПК України, на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_1 в якому зазначено, що доводи апеляційної скарги є необґрунтованими, а тому не можуть бути підставою для скасування законного та обґрунтованого судового рішення.

Також у відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 зазначає, що безпідставними с доводи ТОВ «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» щодо неповідомлення про дату, час та місце судового розгляду, оскільки строк розгляду скарги на дії приватного виконавця обмеженим, а інформація щодо судового розгляду є відкритою та загальнодоступною. До того ж копія скарги на дії приватного виконавця надсилалась ОСОБА_1 на адресу ТОВ «Фінансова компанія «ПФБ Кредит».

Всі інші заперечення на доводи апеляційної скарги є аналогічними до змісту заявлених вимог скарги на дії приватного виконавця.

На підставі викладеного у відзиві, ОСОБА_1 просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін.

Представник TOB «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» в судове засідання не з`явився, натомість на електронну адресу Київського апеляційного суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі.

Приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Кошарський О.В. в судове засідання не з`явився, про дату, часта місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Новікова Н.І. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги доходить висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення. Якщо справу розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Як вбачається із матеріалів справи, ТОВ «Фінансова компанія ПФБ КРЕДИТ» не була повідомлена про дату, час та місце судового засідання, хоча таке повідомлення відповідно до ст.448,450 ЦПК є обов`язковим. І з цих підстав також оскаржується ухвала суду першої інстанції.

За наведених обставин, ухвала підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення по суті спору.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у приватним виконавцем Кошарським О.В. відкрито виконавче провадження ВП №60368517 з виконання виконавчого листа Дарницького районного суду м. Києва у справі №2-3 271/10. виданого 06 грудня 2010 року про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Фінансова компанія ПФБ КРЕДИТ» суму боргу за договором кредиту в розмірі 451 766,28 грн.

21 жовтня 2019 року приватним виконавцем Кошарським О.В. винесено постанову про арешт коштів боржника, яка була направлена для виконання до банків України, серед яких АТ «Перший Український Міжнародний Банк».

В подальшому, 12 листопада 2019 року приватним виконавцем Кошарським О.В. винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника, яка була направлена до ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ» тобто за місцем роботи боржника ОСОБА_1 для виконання.

З довідки №2807-1 від 28 липня 2020 року, виданої ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ», та довідки №К19-50.4/56 від 31 липня 2020 року вбачається, що у відділенні №5 ПУМБ в м. Київ ОСОБА_1 відкрито картковий рахунок № НОМЕР_1 у валюті Гривня, на який здійснюється виплата заробітної плати.

Як вбачається з довідки про доходи №ФАО0-000033 від 28 липня 2020 року, виданої ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ», постанова приватного виконавця Кошарського О.В. від 12 листопада 2019 року про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника прийнята до виконання ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ» та з заробітної плати ОСОБА_1 здійснюються відповідні відрахування по виконавчому листу №2-3271/10 від 06 грудня 2010 року, що підтверджується відповідними платіжними дорученнями.

З вищевказаної довідки про доходи вбачається, що у березні 2020 року та у квітні 2020 року нарахування заробітної плати ОСОБА_1 та відрахування з неї не здійснювались. Крім того, листом №2807-2 від 28 липня 2020 року ТОВ «ФАВОР АЙ ТІ» повідомив про те, що в період з 17 березня 2020 року по 31 травня 2020 року ОСОБА_1 перебувала у відпустці без збереження заробітної плати, що підтверджується копіями відповідних наказів.

Як вбачається з листа АТ «ПУМБ», що міститься в матеріалах даного виконавчого провадження на вищевказаний рахунок для виплати заробітної плати ОСОБА_1 накладено арешт відповідно до постанови приватного виконавця Кошарського О.В. про арешт коштів боржника.

04 серпня 2020 року представник скаржника ОСОБА_2 звернулася до приватного виконавця Кошарського О.В. із заявою про зняття арешту з карткового рахунку № НОМЕР_2 та направила дану заяву на адресу: АДРЕСА_1 , проте, вказана заява з додатками повернулась на адресу відправника і відміткою поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

19 серпня 2020 року та 02 жовтня 2020 року адвокат Новікова Н.І. повторно направила на адресу приватного виконавця Кошарського О.В. заяву з додатками про зняття арешту з карткового рахунку №ІІА4694882. яку приватним виконавцем Кошарським О.В. було отримано 15 вересня 2020 року та 05 жовтня 2020 року відповідно, проте жодної відповіді від приватного виконавця ні на адресу ОСОБА_1 , ні на адресу її представника адвоката Новікової Н І. не надходило.

Згідно зі ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно зі ст. 18 зазначеного Закону, накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Статтями 8, 9 Конституції України встановлено, що в Україні визнається і ліс принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до ч. З ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках і і спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Положеннями ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року №512/5 передбачено, що на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця, в якій зазначається: сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом; стягнення виконавчого збору, витрати виконавчого провадження, штрафи, накладені на боржника під час виконавчою провадження; основна винагорода приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що на які накладається арешт, або зазначається, що арени поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

Крім того, Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Національного Банку України від 21 січня 2004 року №22 передбачено, що банк зупиняє видаткові операції по рахунку клієнта у випадку накладення на такий рахунок арешту. При цьому зазначено, що зупинення видаткових операцій мас здійснюватися у межах суми, на яку накладено арешт, за винятком випадків, накладення арешту без зазначення такої суми.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статі 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Відповідно до статті 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум. а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів.

Про звернення стягнення на заробітну плату виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Згідно з частиною першою статті 69 Закону України «Про виконавче провадження)' підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи - підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України.

Норми статті 41 Конституції України встановлюють принцип непорушності права приватної власності.

Таким чином колегія суддів доходить висновку, що чинним законодавством передбачений окремий порядок здійснення відрахувань з заробітної плати боржника, а тому арешт на рахунок зі спеціальним режимом використання, після вирахування з неї сум стягнення за судовим рішенням, позбавляє боржника джерел до існування та порушує її право на соціальний захист.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 03 жовтня 2019 року у справі № 642/6675/18.

Накладення арешту на всі рахунки боржника повністю унеможливлює боржником здійснювати погашення заборгованості, оскільки кошти надходять на рахунок, але автоматично рух грошових коштів блокується і перерахувати з нього кошти не можливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявним в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Враховуючи наведене та доводи апеляційних скарг, колегія суддів доходить висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції з ухваленням нового судового рішення про задоволення скарги ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 367, 369, 374, 376 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» задовольнити частково.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи: приватний нотаріус виконавчого округу м. Києва Кошарський Олександр Володимирович, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Скаргу ОСОБА_1 на дії приватного виконавця, заінтересовані особи: приватний нотаріус виконавчого округу м. Києва Кошарський Олександр Володимирович, Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ПФБ Кредит» задовольнити.

Визнати бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича протиправною.

Зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича зняти арешт з карткового рахунку № НОМЕР_1 , відкритого на ім`я ОСОБА_1 в Акціонерному товаристві «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК», підстава виникнення обтяження: постанова приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кошарського Олександра Володимировича про арешт коштів боржника від 21 жовтня 2019 року у виконавчому провадженні №60368517.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 11 лютого 2022 року.

Суддя-доповідач

Судді: