Справа № 274/6217/21 Провадження № 2/0274/468/22
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
УХВАЛА

01.02.22 р.м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,

розглядаючи цивільну справу за позовомПрофесійно-технічного училища № 4 м. Бердичева
до1) ОСОБА_1 , 2) ОСОБА_2 , 3) ОСОБА_3 , 4) ОСОБА_4 , 5) ОСОБА_5 , 6) ОСОБА_6 , 7) ОСОБА_7
простягнення заборгованосоті,

В С Т А Н О В И В:

Професійно-технічне училище № 4 м. Бердичева звернулося з позовом, у якому просить стягнути на його користь заборгованість за житлово-комунальні послуги, існуючу станом на 31.08.2021 р., з ОСОБА_1 в розмірі 8152,76 грн., з ОСОБА_2 в розмірі 20 557,41 грн., з ОСОБА_3 в розмірі 19 807,23 грн., з ОСОБА_4 в розмірі 18 457,81 грн., з ОСОБА_5 в розмірі 9 003,53 грн., з ОСОБА_6 в розмірі 20 671,84 грн. та з ОСОБА_7 в розмірі 10 080,98 грн.

Від Професійно-технічного училища № 4 м. Бердичева надійшла заява від 31.01.2022 р., у якій воно зазначає, що ОСОБА_5 борг перед училищем погасила повністю, але після відкриття провадження та отримання судової повістки.

З наведеного випливає, що на даний час підстави вимагати від ОСОБА_5 стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 9 003,53 грн. відсутні, тобто між нею та Професійно-технічним училищем № 4 м. Бердичева не залишилося неврегульованих питань.

Розглядаючи заяву, Суд враховує висновок, наведений у постанові Верховного Суду від 03.05.2018 р. у справі № 404/251/17 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73868460):

"Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, зокрема, якщо відсутній предмет спору.

Необхідність запровадження такого правила обумовлена тим, що відповідно до статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір, на відміну від раніше чинної конституційної норми про те, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Проте поняття "юридичний спір" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття "спір про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання".

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку про закриття провадження у справі в частині вимоги про стягнення заборгованість за житлово-комунальні послуги, існуючу станом на 31.08.2021 р., з ОСОБА_5 в розмірі 9 003,53 грн. у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Керуючись статтями 255, 258 та 260 261 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі в частині вимоги про стягнення заборгованість за житлово-комунальні послуги, існуючу станом на 31.08.2021 р., з ОСОБА_5 в розмірі 9 003,53 грн. закрити у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Корбут