Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/6636/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.02.2022 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі - головуючий - суддя Кашуба А.В., секретар судових засідань Чернянчук К.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа без самостійних вимог на предмет позову - приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Богаш Наталія Яношівна,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд суду передано цивільну справу за вказаною позовною заявою.

Вимогу позову мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 . Відкрилася спадщина, до складу якої ввійшов житловий будинок. Ніхто із спадкоємців не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивачка стверджує, що пропустила строк на прийняття спадщини з поважних об`єктивних причин: через карантинні обмеження вона не могла в`їхати на територію України, оскільки було заборонено пересування, перевезення пасажирів було заборонено, тощо. Крім того, у зв`язку із тим, що оригінал паспорту громадянина України у неї був відсутній, нотаріус відмовила їй у прийнятті заяви. Після виготовлення паспорту позивач звернулася до нотаріуса та отримала відмову у оформленні спадщини через пропуск строку на її прийняття. Крім позивачки, до першої черги спадкоємців входить її рідний брат, відповідач, який вже тривалий час постійно проживає за кордоном, та запевнив її у телефонній розмові, що не бажає приймати спадщину за заповітом. Їхня мати не претендує на частку батька , оскільки їх батьки розірвали шлюб 03.12.2003.

В підготовче судове засідання учасники справи не з`явилися.

Позивач подала письмову заяву, у якій просила розглядати справу без її участі. Позов підтримала.

Відповідач ОСОБА_2 01.02.2022 подав до канцелярії суду письмову заяву, у якій просить розглядати справу без його участі. Проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши подані на підтвердження обставин позову докази, суд всебічно, об`єктивно та повно з`ясував обставини, що мають юридичне значення для вирішення порушеного питання по суті, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до положень, визначених статтею 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Виноградові Закарпатської області помер ОСОБА_3 , народжений ІНФОРМАЦІЯ_2 у смт.Вилок Виноградівського району Закарпатської області.

На день його смерті відкрилася спадщина.

До складу спадкоємців першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 ввійшла його рідна донька - позивачка ОСОБА_1 (а.с.6, 8).

Зі слів позивачки, спадкодавець, крім неї, має ще одну дитину - сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , відповідач у справі. Відповідач ОСОБА_2 подав до суду письмову заяву, у якій визнав позов. Крім того, як повідомила позивачка, та що підтверджено документальними доказами, ОСОБА_3 на день смерті у зареєстрованому шлюбі не перебував, зокрема, зареєстрований шлюб між ним та її матір`ю ОСОБА_4 було розірвано, розірвання шлюбу зареєстровано 03.12.2003 року у книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу (Свідоцтво НОМЕР_1 , а.с.11-13).

Суд констатує, що позивачка пропустила визначений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини - звернулася до приватного нотаріуса з метою реалізації спадкових прав вже після спливу шестимісячного строку з дня відкриття спадщини, у зв`язку із чим отримала письмовий лист-роз`яснення приватного нотаріуса Богаш Н.Я. №01-16 від 14.12.2021 (а.с.20). При цьому суд враховує ту обставину, що строк пропущено не більше як на два місяці.

Суд знаходить слушними аргументи позивача про те, що вільний перетин кордону та свобода пересування між країнами та населеними пунктами у 2021 року зазнали обмежень у зв`язку із пандемією COVID-19. Та це об`єктивно з високим ступенем ймовірності могло завадити спадкоємцю вчинити дії щодо прийняття спадщини.

Крім того, знайшла підтвердження повідомлена позивачем обставина про те, що ID-картка як документ, що посвідчує особу ОСОБА_1 як громадянки України, було виготовлено після спливу строку для прийняття спадщини. Так, строк для прийняття спадщини, що відкрилася на день смерті ОСОБА_3 , сплив ІНФОРМАЦІЯ_4 , а паспорт громадянина України (ID-картка) ОСОБА_1 , видано 25.11.2021 (а.с.6).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Судом встановлено, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини в силу поважних об`єктивних причин. Таким чином, суд переконався, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи вказану справу в межах заявлених позивачем вимог та на підставі наданих доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає, що позов є обґрунтованим та його слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 263, 264, 265 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на день смерті ОСОБА_3 , дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГоловуючийА. В. Кашуба