ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/2241/21
номер провадження 2/695/351/22
УХВАЛА

02 лютого 2022 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Ушакової К.М.

за участю: секретарів судового засідання Біленко Н.Г., Андрейко Т.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання сторін у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування поширеної недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

в провадженні суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

У підготовчому судовому засіданні позивач заявив клопотання про приєднання до матеріалів справи: копії рішення Золотоніської районної ради від 15.03.2013 № 17-22/VI; копії наказу КНП «Золотоніська районна багатопрофільна лікарня» Золотоніської районної ради від 28.10.2020; копії наказу Золотоніської центральної районної лікарні від 01.04.2014; довідки КУ «Центр надання соціальних послуг» від 30.11.2021; довідки Новодмитрівської сільської ради № 52 від 26.01.2022 та № 57 від 31.01.2022; копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.05.2021.

Відповідач у підготовчому судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача, оскільки вказані вище документи не мають відношення до даної справи. Просив приєднати до матеріалів справи магнітний накопичувач з відеокопією переписки в мережі інтернет.

Позивач у підготовчому судовому засіданні поклався на розсуд суду з приводу клопотання відповідача про приєднання до матеріалів справи магнітного накопичувача з відеокопією переписки в мережі інтернет.

Заслухавши думку учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

У відповідності до положень ч. 10 ст. 83 ЦПК України, позивач та відповідач подали докази, які не були додані до позову або відзиву, через канцелярію суду з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Вирішуючи клопотання сторін, суд звертає увагу, що положеннями ч. 8 ст. 83 ЦПК України не передбачено надання судом оцінки обґрунтуванню неможливості подання доказів у передбачений строк. Вказаною нормою встановлено лише необхідність наявності обґрунтування неможливість подання особою доказів у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Крім того, за змістом ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішенням ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

Так у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Водночас у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Згідно висновків, викладених в рішеннях Європейського суду з прав людини, суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду («Perez de Raela Cavaniles v. Spain», «Beles and others v. the Czech Republic», «RTBF v. Belgium»).

Також згідно рішення Європейського суду з прав людини не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (Рішення суду з прав людини Жоффр де ля Прадель проти Франції).

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавляє заявників права доступу до суду. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції.

Ураховуючи наведені положення ст. 83 ЦПК України, норми Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідну практику Європейського суду з прав людини, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотань сторін, оскільки таке відповідає положенням ст. 83 ЦПК України та сприятиме дотриманню принципів доступу до правосуддя і уникненню надмірного формалізму при здійсненні права на справедливий суд.

Керуючись ст.ст. 95, 100, 197 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

приєднати до матеріалів справи: копію рішення Золотоніської районної ради від 15.03.2013 № 17-22/VI; копію наказу КНП «Золотоніська районна багатопрофільна лікарня» Золотоніської районної ради від 28.10.2020; копію наказу Золотоніської центральної районної лікарні від 01.04.2014; довідку КУ «Центр надання соціальних послуг» від 30.11.2021; довідки Новодмитрівської сільської ради № 52 від 26.01.2022 та № 57 від 31.01.2022; копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.05.2021; магнітний накопичувач з відеокопією переписки в мережі інтернет.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.М. Ушакова