Справа № 199/3399/21
справа №199/3399/21
провадження № 2/199/187/22
Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська в складі:
головуючого судді Подорець О.Б.
секретаря судового засідання Терентієвої Я.О.,
учасники справи:
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Четверта дніпровська державна нотаріальна контора
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третя особа - Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, внесення змін до свідоцтва про право власності на спадщину, -
за участю учасників справи:
представника позивача - адвоката Сороки Т.В.,
У травні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Четверта Дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та внесення змін до свідоцтва про право на спадщину.
Позов обґрунтовується тим, що батько позивачки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Проте про його смерть позивачка дізналась у березні 2021 року, коли пішла на кладовище на день народження бабусі і побачила поруч з її могилою могилу свого батька ОСОБА_3 , де була вказана дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Дізнавшись, вона стала телефонувати на його номер телефону і на номер телефону відповідачки, яка підтвердила факт смерті батька, а на питання, чому вона не повідомила її про цю страшну подію, відповіла, що не хотіла, щоб позивачка знала про смерть батька та не претендувала на спадщину, на яку вона одна має право бо вважає її незаконнородженою дитиною і ділити з нею спадок вона не хотіла. Дізнавшись про такі обставини, позивачка звернулась до державного нотаріуса за місцем свого проживання, де їй повідомили, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 відкрита у Четвертій Дніпровській державній нотаріальній конторі. Проте, звернувшись до нотаріуса Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 , як спадкоємиця першої черги в силу ст. 1261 ЦК України, їй повідомили про необхідність надати оригінал свідоцтва про смерть батька, якого позивач не мала, тому звернулась до Новокодацького районного у місті Дніпрі відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з заявою про видачу дублікату чи повторного свідоцтва про смерть батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , але зазначений документ вона не отримала, оскільки у свідоцтві про народження позивачки ім`я батька вказано ОСОБА_3 , тоді як ім`я померлого ОСОБА_3 , тобто мається розбіжність у написанні імені батька ОСОБА_4 та ОСОБА_4 , що пов`язано з довільним перекладом імен з російської на українську мови. Тому для отримання свідоцтва про смерть батька позивачці рекомендували звернутися до суду та встановити факт родинних відносин між нею та батьком.
Ухвалою суду від 21 травня 2021 року відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, а також витребувано з Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи після ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою суду від 07 липня 2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
26 січня 2021 року справу розглянуто з ухваленням рішення.
У судовому засіданні представник позивача адвокат Сорока Т.В. підтримала позовні вимоги у повному обсязі, позов просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 до суду не з`явилася, була повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Отримавши особисто у приміщенні суду копію позовної заяви 09.11.2021, не скористалася своїм правом надання відзиву на позов.
Представник третьої особи - Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори до суду не з`явився, надавши заяву щодо розгляду справи за його відсутності, просив вирішити справу згідно до норм чинного законодавства.
Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення); за ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвали заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, не скористався правом надання відзиву на позов, у зв`язку з чим суд за згодою позивача вирішує справу у порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вислухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Амур-Нижньодніпровським районним у м. Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 08 липня 2019 року, актовий запис №1301.
За своє життя ОСОБА_3 заповіту не залишив.
Позивач ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження. Водночас, у свідоцтві про смерть, ім`я батька позивачки зазначено « ОСОБА_3 », тоді як в свідоцтві про народження позивача в графі «батько» російською мовою вказано « ОСОБА_3 ».
На теперішній час, позивачка не може отримати свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з тим, що нею не подано документи, які підтверджують родинні стосунки між нею та спадкодавцем, оскільки наявні розбіжності в написанні імені батька в свідоцтві про народження позивачки.
Дані розбіжності не можна виправити в позасудовому порядку, тому заявник звернулася до суду.
Встановлення факту родинних відносин для заявника має юридичне значення, оскільки надає право реалізувати свої спадкові права.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Факт родинних відносин підтверджується наданими письмовими документами, а також показами допитаних свідків.
Так, свідок ОСОБА_5 пояснила суду, що вона є матір`ю позивача і померлий ОСОБА_3 , є батьком позивачки, але у свідоцтві про народження російською мовою ім`я батька записано, як ОСОБА_4 , тоді як у свідоцтві про смерть ім`я записано, як ОСОБА_4 , що, на її думку, пов`язано з довільним перекладом імені з російської на українську мови. Також свідок пояснила суду, що вона та позивачка підтримували гарні стосунки з бабусею ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідач була проти стосунків доньки з батьком. У зв`язку з карантинними засобами, пов`язаними з пандемією KOVID19 , позивачка не відвідувала могилу бабусі у 2020 році. У березні 2021 року вона разом з позивакою пішли на кладовище на день народження бабусі і побачили поруч з її могилою могилу ОСОБА_3 , де була вказана дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ніхто не повідомив позивачку про смерть батька. Свідок вирішила поспілкуватися з відповідачкою, але остання по телефону вказала їй про те, що не хотіла, щоб донька знала про смерть батька та не претендувала на спадщину, на яку вона одна має право бо , на її переконання, позивач є незаконнородженою дитиною і ділити спадок вона не хотіла.
Свідок ОСОБА_7 пояснила суду, що є сусідкою померлої бабусі позивача ОСОБА_6 , дружила з нею багато років. Відповідачка умисно не повідомила доньку про смерть батька, щоб остання не претендувала на спадщину. Коли була жива бабуся ОСОБА_6 , то позивачка спілкувалася з нею та з батьком, але тоді, коли не було вдома відповідачки, яка завжди була погано налаштована проти позивачки, вважаючи її незаконнонародженою дитиною.
Свідок ОСОБА_9 суду пояснила, що тривалий час була квартальною, часто спілкувалася з ОСОБА_6 . Позивач ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_3 . Крім того, що за своє життя ОСОБА_6 казала, що хоче залишити будинок онукам, проте у неї викрали документи. Про смерть ОСОБА_3 ніхто не знав із сусідів і свідок, як квартальна, дізналася про це лише десь через півроку після смерті останнього.
Свідок ОСОБА_10 суду пояснив, що ОСОБА_5 знає зі студентських часів і на його очах був роман з ОСОБА_3 , потім сім`я, народилася донька, позивач по справі.
Судом також встановлено, що у квітні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_3 .
Постановою державного нотаріуса Четвертої Дніпровської державної нотаріальної контори від 10.04.2021 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв`язку з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку на прийняття спадщини, та було роз`яснено, що їй необхідно звернутися до суду і визначити додатковий строк для прийняття спадщини або встановити факт постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
За таких обставин, позивач звернувся до суду та просив надати додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У відповідності до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини згідно до ст.1218 ЦК України входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно до вимог ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статті часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Частиною 1 статті 1222 ЦК України передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
За змістом ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Згідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно до ч.2 цієї статті - не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
За вимогами ч.ч.1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
У відповідності до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.2 цієї статті - якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Згідно роз`яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Верховний Суд України у своєму рішенні від 26 вересня 2012 року, прийнятому у справі № 6-85цс12 за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права (ч.3 ст. 1272 ЦК України) у подібних правовідносинах, зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Крім того, суд враховує введення в Україні карантинних заходів, згідно з якими у 2020 році заборонялося відвідування кладовища на поминальні дні.
Також, допитані у судовому засіданні свідки підтвердили факт необізнаності позивача про смерть батька і ставлення відповідача до неї, як доньки померлого ОСОБА_3 .
Відповідач ОСОБА_2 не надала належних доказів на спростування встановлених судом обставин.
Дослідженими у судовому засіданні фотографіями також підтверджено факт того, що могили ОСОБА_6 та ОСОБА_3 знаходяться поруч, що, на думку суду, свідчить про те, що позивачка дійсно могла побачити могилу батька, навідавшись у березні 2021 року до могили своєї бабусі.
За встановлених обставин, суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Позивачка наразі не зверталася до нотаріуса з зазначеною заявою, оскільки у неї було відсутнє право, у зв`язку з пропуском строку на звернення о нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тому такі позовні вимоги є передчасними і судом не встановлено тих обставин, що права позивача порушені, що не позбавляє ОСОБА_1 права звернутися до суду з новим позовом у разі порушення її прав.
За таких обставин, позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме - слід встановити факт, що ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебували в родинних відносинах один з одним, як донька та батько, а також встановити додатковий строк ОСОБА_1 для подання заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В іншій частині позову відмовити, як передчасно поданого.
У відповідності до вимог ст..141 ЦПК України та відповідно до результату розгляду справи, слід стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1362 грн. 00 коп.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272, 273 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , де третя особа - Четверта дніпровська державна нотаріальна контора, про встановлення факту родинних відносин, визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, внесення змін до свідоцтва про право власності на спадщину - задовольнити частково.
Встановити факт, що ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебували в родинних відносинах один з одним, як донька та батько.
Встановити додатковий строк ОСОБА_1 для подання заяви для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1362 (одна тисяча триста шістдесят дві) грн. 00 коп.
В іншій частині позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Копію судового рішення із викладом вступної та резолютивної частин видати учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення.
Повний текст судового рішення буде складено протягом десяти днів з дня закінчення розгляду справи.
позивач ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання - АДРЕСА_2 .
відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації - АДРЕСА_3 .
Суддя О.Б. Подорець