провадження № 2/243/658/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 лютого 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.

За участю

Секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №7 м. Слов`янська, цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1

до Слов`янської міської військово-цивільної адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третьої особи: ОСОБА_2

вимоги позивача: про визначення додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

І. Стислий виклад позиції позивача.

1. У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Слов`янської міської військово-цивільної адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третьої особи: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Слов`янськ Донецької області, померла ОСОБА_3 . Відповідно до заповіту, посвідченого 05 червня 2019 року приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Бігун В.В. за реєстровим номером № 2787 від імені ОСОБА_3 , за яким їй належить житловий будинок та земельна ділянка, які розташовані в АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_2 . Але спадщину ОСОБА_2 в установлений законом строк не прийняла, за продовженням цього строку до суду звертатися не буде, претензій до того щоб свідоцтво про право на спадщину було видане спадкоємцю першої черги не має, про що надала в Першу Слов`янську нотаріальну контору, відповідну заяву.

Позивач є сином померлої і спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , він знав про існування заповіту і тому не звертався до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті матері, розраховував, що спадщину прийме ОСОБА_2 за заповітом, але вона письмово в нотаріальній конторі відмовилась.

У зв`язку з викладеними обставинами ОСОБА_1 на сьогоднішній день не може оформити спадкове майно, що залишилось йому після матері, просить суд, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

2. Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити (а.с.18-19).

3. Представник відповідача Слов`янської міської військово-цивільної адміністрації Краматорського району Донецької області в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без участі представника, просив винести рішення на розсуд суду, із урахуванням наявних у справі матеріалів (а.с.23).

4. Третя особа: ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала, не заперечувала проти їх задоволення (а.с.24).

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

5. Ухвалою судді від 23.12.2021 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

6. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.

7. Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 03.11.2000 року (а.с.6).

8. ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Слов`янськ Донецької області, померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 21.10.2020 року (а.с.7).

9. З договору купівлі продажу від 10.10.2002 року (а.с.8) та державного акту про право приватної власності від 23.12.2002 року (а.с.9) вбачається, що ОСОБА_3 належить земельна ділянка площею 0,1989 га та будинок АДРЕСА_1 .

10. Відповідно до Заповіту від 05.06.2019 року ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_2 земельну ділянку площею 0,1989 га та будинок АДРЕСА_1 (а.с.10).

11. З заяви ОСОБА_2 до Першої державної нотаріальної контори вбачається, що вона в установлений законом строк не прийняла заповіт, за продовженням цього строку до суду звертатися не буде, претензій до того щоб свідоцтво про право на спадщину було видане спадкоємцю першої черги не має (а.с.11).

12. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії Першою Слов`янською державною нотаріальною конторою ОСОБА_5 від 06.12.2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлої ОСОБА_3 , оскільки ним пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини (а.с.12), також повідомлено, що спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась (а.с.26).

V. Оцінка Суду.

13. Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , суд виходить з наступного.

14. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

15. Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

16. Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

17. Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

18. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

19. Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що у зв`язку з тим, що є заповіт складений на ОСОБА_2 , тому він не звертався до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті матері, а оскільки ОСОБА_2 26.11.2021 року письмово в нотаріальній конторі відмовилась від заповіту у ОСОБА_1 виникла необхідність для отримання спадщини після смерті матері, а тому він не мав можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори, що і стало причиною пропуску строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

20. З листа Першої Слов`янської державної нотаріальної контори № 136/01-16 від 17.01.2022 року вбачається, що спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилась.

21. У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

22. Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж одного місяця з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем померлої ОСОБА_3 , пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, таким чином, задоволення позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Отже, у суду є всі підстави для задоволення позову та визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном 3 (три) місяці.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

23. Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені нею судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 200, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Слов`янської міської військово-цивільної адміністрації Краматорського району Донецької області, за участю третьої особи: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 - 3 (три) місяць, починаючи з дня наступного після набрання рішення законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 3 розділу XII "Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їй пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко