Справа № 642/1208/22
Провадження №2/642/1158/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

16 лютого 2022 року суддя Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Пашнєв В.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 3- ті особи: Харківська міська рада, Служба у справах дітей по Холодногірському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 3- ті особи: Харківська міська рада, Служба у справах дітей по Холодногірському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрійі статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розглядіцивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповіднодо пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.

Перевіривши матеріали позову, суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених ст.. 175, п.п. 4,5 ст. 177 ЦПК України.

Згідно з вимогами ст. 6 СК України, правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до змісту позовної заяви, відповідачем у справі малолітня особа - ОСОБА_3 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 34 ЦК України, повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).

Згідно з частиною першою статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Неповнолітні особи віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також особи, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді у справах, що виникають з відносин, у яких вони особисто беруть участь, якщо інше не встановлено законом. Суд може залучити до участі в таких справах законного представника неповнолітньої особи або особи, цивільна дієздатність якої обмежена (частина друга статті 47 ЦПК України).

Оскільки позовна заява стосується інтересів малолітньої дитини, діючим законодавством не передбачено можливість дитини особисто здійснювати цивільні процесуальні права, тому для вирішення заявлених позивачем вимог необхідно зазначити в суб`єктному складі законного представника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який діятиме в інтересах малолітнього відповідача.

Відповідно до частин другої, третьої статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом.

Законні представники можуть доручати ведення справи в суді іншим особам.

Згідно із пунктами 4, 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У справах даної категорії позивачі повинні долучати до позовних заяв належним чином завірену копію правовстановлюючого документу на житловий будинок (квартиру), оскільки лише у власника житлового приміщення виникає право вимагати усунення перешкод у користуванні належним власнику житловим приміщенням.

Таким чином, у позовних вимогах позивач, як власник спірного житла, просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування житлом, однак на обґрунтування заявленої вимоги не послався на жодний документ, який би посвідчував, що позивач має право розпоряджатися вказаним майном як його власник, та не долучив таких доказів до матеріалів позову.

Суд звертає увагу, що у позовній заяві позивач як на підставу захисту своїх прав, посилається на положення ст. 391 ЦК України, якою визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Тобто, правом на звернення з відповідним позовом до суду має виключно власник майна.

Одночасно позивач, як на підставу захисту своїх прав, посилається наположення ст.71ЖК України, якою установлено загальні правила збереження жилого приміщення за тимчасово відсутніми громадянами. За змістом цієї статті при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Суд зауважує, що положення ст. 391 ЦК України та ст. 71 ЖК України є взаємовиключними, а тому позивачеві належить визначитись із способом захисту його прав, який він просить визначити у рішенні, уточнивши позовну заяву в цій частині, з наданням відповідних доказів на підтвердження обставин, зазначених в обґрунтування позовних вимог.

Крім того, право власності на нерухомість виникає в момент його державної реєстрації. Відповідно до Закону України № 1952-15 Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень державна реєстрація є офіційним визнанням і підтвердженням державою факту отримання прав на нерухомість, його зміни або припинення. Таким чином, головним правовстановлюючим документом на квартиру, що підтверджує права власника, є виписка з Держреєстру, яка позивачем до позовної заяви не додана.

У відповідності до вимог ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відповідному співвідношенні до ціни позову у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2021 рік» з 1 січня 2022 року встановлений показник прожиткового мінімуму для працездатних осіб в розмірі 2481 грн.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в розмірі 992,40 грн.

Відповідно до ч 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п.13 Пленуму Вищого спеціалізовано України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить суд вирішити питання про визнання 2 (двох) осіб такими, що втратили право на користування житловим приміщенням. Суд звертає увагу позивача на те, що вимога про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням кожної особи є окремою позовною вимогою немайнового характеру та повинна бути оплачена судовим збором в порядку та розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Тобто, в даному випадку позивачем заявлено до суду 2 (дві) позовні вимоги немайнового характеру, за які, згідно Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про Державний бюджет України», має бути сплачено судовий збір в розмірі 1984грн. 80 коп. (992,40х2).

Як вбачається з квитанції № 0.7.1 від 11.02.2022 року позивачем сплачений судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Враховуючи викладене, позивачу пропонується доплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Визначення позивачу розміру судового збору не буде перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

За таких обставин, суд вважає заяву такою, що не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та пропонує позивачу:

- зазначити в суб`єктному складі законного представника ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який діятиме в інтересах малолітнього відповідача.

- надати правовстановлюючі документи, які б свідчили про наявність в позивача права власності чи користування/володіння приміщенням.

- визначитись із способом захисту його прав, який він просить визначити у рішенні, уточнивши позовну заяву в цій частині, з наданням відповідних доказів на підтвердження обставин, зазначених в обґрунтування позовних вимог.

- доплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору у визначеному судом розмірі.;

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, вказані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 3- ті особи: Харківська міська рада, Служба у справах дітей по Холодногірському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - залишити без руху, надати позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.Г. Пашнєв