КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№22-ц/824/4367/2022
УХВАЛА

10 лютого 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., Журби С.О., Писаної Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року

у справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року задоволено вищезазначений позов.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Укрсиббанк» заборгованість за договором про надання споживчого кредиту №0 від 15 травня 2017 року у розмірі 935082,29 грн., витрати пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 14026,23 грн.

Не погоджуючись із рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження. Дана заява заявника була мотивована тим, що копію оскаржуваного рішення відповідачем було отримано 10 листопада 2021 року, і саме з цього часу повинен відраховуватися строк на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 січня 2022 року вищевказану апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху, оскільки останнім днем для подачі апеляційної скарги було 10 грудня 2021 року, що не заперечується і апелянтом, однак апеляційну скаргу подано ним 11 грудня 2021 року.

Рекомендовано апелянту вказати поважні причини неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законодавством строк.

04 лютого 2022 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 , подана на виконання вищевказаної ухвали суду, в якій апелянт зазначив, що єдиною причиною пропуску строку є його погане самопочуття, піклування про свою матір, у якої також було погане самопочуття.

Вважав також, що оскільки у країні запроваджено карантин, то перебіг процесуального строку починається у день, наступний після закінчення дії карантину.

Вивчивши наведені заявником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року, суд дійшов висновку, що апеляційне провадження не підлягає відкриттю з таких підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Однією з основних гарантій права сторони на судовий захист є право оскарження судових рішень (стаття 129 Конституції України). Реалізація цього права здійснюється, зокрема шляхом оскарження судових рішень у судах апеляційної та касаційної інстанцій.

Рішеннями Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ вказав, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії»).

Наведені заявником причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.

З матеріалів справи убачається, що 11 жовтня 2021 року Дарницьким районним судом міста Києва було ухвалене рішення у даній справі, повний текст якого виготовлено у цей же день, 11 жовтня 2021 року.

Згідно наявної в матеріалах справи розписки, ОСОБА_1 копію оскаржуваного рішення отримав у суді першої інстанції 10 листопада 2021 року.

Згідно вимог ч.1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Так, за правилами ст.123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Таким чином, за правилами вищевказаної норми процесуального закону, строк, протягом якого ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.2 ст. 354 ЦПК України мав право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 11 жовтня 2021 року, сплинув 10 грудня 2021 року.

Із апеляційною скаргою на вказане судове рішення ОСОБА_1 звернувся до апеляційного суду 11 грудня 2021 року, а отже із пропуском встановленого процесуальним законом строком на апеляційне оскарження.

Враховуючи наведене, заявником не наведено причин, які унеможливили дотримання строків передбачених ЦПК України та розумних пояснень щодо пропуску строку звернення з апеляційною скаргою. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, а згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Отже зазначені заявником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не зумовлені особливими і непереборними обставинами, а відтак не є поважними.

Норми, які регулюють строки подання скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьев проти України»).

Крім цього, не заслуговують на увагу посилання апелянта на продовження процесуальних строків, у зв`язку із запровадженням в країні карантинних обмежень, з огляду на наступне.

17 липня 2020 року набрав чинності Закон України № 731-IX від 18 червня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

У вказаному нормативному акті зазначено, що процесуальні строки, що були продовжені у зв`язку зі встановленням карантину закінчуються через 20 днів (згідно з Законом України № 540-IX від 30 березня 2020 року.

Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій), будуть мати право на продовження процесуальних строків на встановлених підставах.

Також вносяться зміни до процесуальних кодексів (ГПК, ЦПК та КАС) та встановлюється, що під час дії карантину суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки, встановлені нормами процесуальних кодексів, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Таким чином, дія вказаних норм Закону охоплювала період з 30.03.2020 по 06.08.2020.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення підстави для поновлення цього строку є неповажними, суд дійшов висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись п.4 ч.1 ст.358 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 жовтня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Укрсиббанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді К.П. Приходько

Т.О. Писана

С.О. Журба