11.02.2022 Справа № 363/3949/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря - Тищенко К.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про захист прав споживачів, стягнення збитку та відшкодування моральної шкоди за невиконання договору про виконання ремонтних робіт, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Вишгородського районного суду Київської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про захист прав споживачів, стягнення збитку та відшкодування моральної шкоди за невиконання договору про виконання ремонтних робіт. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що 07.07.2015 року між нею та відповідачем був укладений договір № 3902 про виконання ремонтних робіт у орендованій позивачем квартирі за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначила, що між сторонами були обумовлені всі істотні умови договору, а саме: необхідно виконати ремонтні роботи у трикімнатній квартирі, яку позивач орендує разом з чоловіком для проживання їх родини, строк виконання ремонтних робіт до 22.11.2015 року, оплата за виконання ремонтних складає 209 999, 99 грн., без урахування вартості будівельних матеріалів. Позивач свої зобов`язання за договором виконала в належний строк та належним чином. Однак, ФОП ОСОБА_2 так і не були завершені ремонтні роботи, а ті які були частково виконані, виконані не належним чином, тобто не були виконані зобов`язання відповідно до умов договору, що є порушенням та невиконанням умов підписаного з його сторони договору та порушенням прав позивача на належну якість обслуговування. Даною квартирою позивач користується на підставі договору від 27.05.2016 року укладеного з ОСОБА_3 . Позивач зазначила, що весь цей час не може проживати в орендованій нею квартирі, проте орендну плату сплачувати їй доводиться, в тому числі і комунальні платежі, несе втрати, а її сім`я несе значних збитків, які просить відшкодувати відповідачем. Також, внаслідок порушення умов договору та неналежного виконання ремонтних робіт по договору та не в установлений строк відповідачем було завдано позивачу моральну шкоду, що виразилась у душевних стражданнях через неможливість проживати її родині у орендованій квартирі в установлений строк відповідно до договору оренди. На підставі викладеного, позивач звернулася до суду та просила стягнути з відповідача на її користь сплачену суму за договором № 3902 від 07.07.2015 року у розмірі 183 000, 00 грн.; витрати на матеріали, які потрібні були для проведення ремонтних робіт та, які були зіпсовані неналежним та неякісним виконання ремонтних робіт в квартирі у розмірі 82 498, 39 грн.; витрати за зіпсовану теплу підлогу у розмірі 26 355, 59 грн.; плату за оренду квартири за десять місяців у розмірі 20 000, 00 грн.; за оплату комунальних послуг у розмірі 6 014, 31 грн.; вартість експертного дослідження у розмірі 12 000,00 грн.; пеню за кожен день прострочення у розмірі трьох відсотків вартості роботи у розмірі 1 927 796, 94 грн. та моральну шкоду у розмірі 10 000, 00 грн.

В подальшому позивачем було подано уточнену позовну заяву згідно якої просила суд стягнути з ФОП ОСОБА_2 на користь позивача вартість ремонтних робіт зазначених в орієнтовному кошторисі до договору № 3902 від 07.07.2015 року, які відповідно до висновку № ЕD-172-1-337/16 будівельно-технічного експертного дослідження від 19.07.2016 року не були виконані у розмірі 85 892, 55 гривень; вартість ремонтних робіт зазначених в орієнтовному кошторисі до договору № 3902 від 07.07.2015 року, які відповідно до висновку № ЕD-172-1-337/16 будівельно-технічного експертного дослідження від 19.07.2016 року не вдалося визначитись чи були виконані у розмірі 19 624, 11 гривень; витрати на матеріали, які потрібні були для проведення ремонтних робіт та, які були зіпсовані неналежним та неякісним виконанням ремонтних робіт в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 у розмірі 82 498, 39 гривень; стягнути витрати за зіпсовану теплу підлогу у розмірі 26 355, 59 гривень; плату за оренду квартири за 10 місяців у розмірі 20 000, 00 гривень; оплату комунальних послуг у розмірі 6 014, 31 гривень; вартість проведення ТОВ «Судова незалежна експертиза України» експертного дослідження 12 000, 00 гривень; пеню за кожний день прострочення у розмірі трьох відсотків вартості робіт, які не були виконані, що становить 1 254 890, 15 гривень; пеню за кожний день прострочення у розмірі трьох відсотків вартості робіт які не вдалося визначити чи були виконані у розмірі 286 798, 24 гривень та моральну шкоду у розмірі 10 000, 00 гривень.

24.05.2021 року позивачем до суду було подано уточнену позовну заяву посилаючись на те, що первісні позовні вимоги були обґрунтовані згідно висновку № ЕD-172-1-337/16 будівельно-технічного експертного дослідження від 19.07.2016 року, складеного до подання позовної заяви у першій її редакції, водночас за клопотанням сторін у справі проведено судову будівельно-технічну експертизу, а відтак виникла необхідність в уточненні позовних вимог, в частині сум, які позивач просить стягнути з відповідача. На підставі викладеного просила суд стягнути з ОСОБА_2 на її користь вартість будівельно-ремонтних робіт, які передбачені умовами договору № 3902 від 07.07.2015 року та не були виконані в розмірі 63 255, 43 гривень; вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення порушень вимог нормативної документації при виконанні будівельних робіт в квартирі в розмірі 13 677, 60 гривень, інфляційні втрати за період з 08.09.2016 по 21.05.2021 року в розмірі 33 868, 65 гривень; пеню за кожен день прострочення в розмірі 63 255, 43 гривень; компенсацію орендної плати за оренду квартири за період з 08.09.2016 до 21.05.2021 року в розмірі 114 000, гривень; вартість сплачених комунальних послуг у квартирі в розмірі 6 014, 31 гривень, моральну шкоду в розмірі 10 000, 00 гривень, а також понесені судові витрати.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 09.11.2016 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

11.09.2017 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області провадження у справі зупинено та по справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

22.12.2020 року до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи № 19664/17-43 від 10.12.2020 року.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22.12.2020 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 03.06.2021 року за клопотанням представника позивача призначено підготовче засідання по даній справі.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 13.07.2021 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, від представника надійшла заява, в якій зазначив, що пояснення сторони надали, матеріали справи досліджені та залишилася стадія судових дебатів, тому просив проводити розгляд справи за відсутності сторони позивача. Позовні вимоги підтримує з урахуванням уточненої позовної заяви та наданих у судових засіданнях пояснень.

Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, від представника надійшла заява, в якій зазначив, що відповідачем були подані всі докази та всі необхідні письмові та усні пояснення, а тому просить провести судове засідання за відсутності відповідача та його представника. З позовними вимогами незгодні повністю та вважають їх такими, що не підлягають задоволенню, з підстав, які викладені у додаткових поясненнях відповідача та відзиві за уточнену позовну заяву. Зазначив, що відповідачем було виконано значно більше робіт у квартирі позивача на суму 196 939, 56 гривень, а відтак заборгованість за договором у відповідача перед позивачем відсутня. Не надавши всіх матеріалів для виконання ремонтних робіт позивач порушив статтю 850 ЦК України та умови договору, щодо сприяння виконання робіт замовником. Ця обставина свідчить про те, що відповідач не міг вчасно виконати передбачені договором роботи з вини позивача. Таким чином, оскільки невчасне виконання робіт сталося не з вини відповідача, а з вини позивача, тому стягнення всіх штрафних санкцій та втрат від інфляції є безпідставним.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі.

Суд заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідка, експерта, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступного.

Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Судом встановлено, та як вбачається з долученого до матеріалів справи копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, квартира за адресою: АДРЕСА_1 на праві приватної власності належить ОСОБА_3 .

27.05.2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено договір оренди житлового приміщення, а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 строком на два роки.

Відповідно до пункту 1.2, 1.3 договору за згодою сторін договором встановлюється плата за оренду квартири в розмірі 2 000, 00 гривень на місяць. Комунальні послуги, які споживає Орендар в квартирі, що орендується, оплачується Орендарем самостійно на підставі рахунків відповідних організацій.

07.07.2015 року між «Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір № 3902, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Виконавець бере на себе обов`язок виконати ремонтні роботи. Роботи виконуються на об`єкті Замовника за адресою: АДРЕСА_1 . Виконавець має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб, залишаючись відповідальним перед Замовником за результат їхньої роботи.

Щодо обов`язків Виконавця та Замовника, розділ 2 Договору передбачав наступне:

Обов`язки виконавця: в строк до 22.11.2015 року виконати ремонтні роботи на об`єкті Замовника; виконувати роботи на об`єкті у робочий час, узгоджений із Замовником; по закінченню виконання всіх робіт надати Замовнику Акт виконаних робіт; Виконавець не несе відповідальності за невідповідну якість використаних матеріалів за умови поставки матеріалів Замовником; Виконавець не несе відповідальності за виконання попередніх робот на об`єкті Замовника третіми особами, Замовником та(або) його представниками.

Обов`язки Замовника: передати Виконавцю на термін робіт об`єкт, придатний для виконання робіт, та забезпечити доступ на об`єкт представникам та техніці Виконавця; забезпечити Виконавця для виконання його обов`язків електроенергією та водопостачанням; надати приміщення для розміщення працівників Виконавця, які будуть виконувати відповідні роботи, та Приміщення які мають бути закриті ключем для зберігання обладнання та матеріалів; Замовник зобов`язується не допускати особисте втручання та втручання сторонніх осіб в процес ремонтних робіт; виконувати належним чином інші обов`язки, передбачені цим договором; своєчасно та в повному обсязі сплатити виконавцю вартість виконаних робіт.

Відповідно до п. 3.1 розділу 3 даного договору між сторонами було погоджено умови та графік оплати робіт, згідно якого: 50 % вартості цього договору Замовник сплачує у день підписання договору в якості передоплати; 30 % вартості договору Замовник сплачує виконавцю після виконання половини ремонтних робіт згідно кошторису; 20 % вартості договору Замовник сплачує по завершенню всіх робіт вказаних в кошторисі, який є невід`ємною частиною цього договору.

Згідно пункту 3.2, 3.3 договору, ціна за роботи по цьому договору складає 209 999, 99 гривень. Сума оплат, відповідно до п. 3.1 цього договору: сума передоплати за роботи складає 104 999, 99 гривень; частковий залишок 30 % складає 63 000, 00 гривень; остаточний залишок 20 % складає 42 000, 00 гривень.

Відповідно до підпунктів 3.3.1, 3.3.2 договору, сума передоплати за матеріали складає 0 гривень. Решта вартості матеріалів сплачується Замовником поступово, по факту необхідності придбання матеріалу, однак не пізніше трьох днів з моменту повідомлення про їх необхідність.

Пунктом 3.5 договору, визначено, що Виконавець не несе відповідальності за прострочення виконання робіт, якщо воно було викликане діяльністю або бездіяльністю третіх осіб та (або) складними погодними умовами, про що Виконавець негайно повинен повідомити Замовника.

Відповідно до пункту 4.1-4-4 розділу 4 вказаного договору, заключне приймання виконавчого комплексу робіт на об`єкті проводиться не пізніше 1-го робочого дня з моменту закінчення робіт та підтверджується актом виконаних робіт, який підписується обома сторонами. Протягом 3 (трьох) календарних днів після підписання акту виконаних робіт Замовник зобов`язується сплатити залишок вартості робіт, зазначений пунктом 3.3 цього договору та відшкодувати решту документально підтверджених витрат Виконавця пов`язаних із купівлею ним матеріалів. У випадку виявлення, недоробок, дефектів, що були допущені з вини Виконавця, що призвело до відповідної відмови Замовника підписувати акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати акт усунення дефектів з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання - передачі робіт. Якщо після закінчення Виконавцем всього комплексу робіт на об`єкті, Замовник відмовляється підписувати акт виконаних робіт або не з`являється, чи не направляє уповноважених ним представників після двохразового повідомлення, та (або) з моменту закінчення робіт пройшов строк більше 14-ти календарних днів, Виконавець вважається таким, що виконав свої обов`язки належним чином у строк, на який призначено приймання - передачу виконаних робіт. У випадку виконання Виконавцем додаткових робіт, які не обумовлювались раніше сторонами даного договору у кошторисі, однак, які були виконанні Виконавцем, повинні бути оплачені Замовником у 3 денний термін з моменту завершення усіх робіт.

Крім того, між сторонами на виконання умов вказаного договору № 3902 від 07.07.2015 року був затверджений та підписаний обома сторонами орієнтовний кошторис.

08.09.2016 року ОСОБА_1 було направлено ОСОБА_2 претензію, згідно якої, вимагала аби ФОП ОСОБА_2 протягом 14 календарних днів, з дня отримання відправленої йому претензії 08.09.2016 року повернув їй завдану шкоду в загальному розмірі 2 062 975, 52 гривень. У випадку не виконання викладених у претензії вимог вимушена буде звертатися за захистом своїх порушених прав.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначила, що ФОП ОСОБА_2 так і не були завершені ремонтні роботи, а ті які були частково виконані, виконані не належним чином, тобто не були виконані зобов`язання відповідно до умов договору, що є порушенням та невиконанням умов підписаного з його сторони договору та порушенням прав позивача на належну якість обслуговування.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 12 та ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За змістом ч. 1 ст. 639 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно із ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладеним у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (ч. 1 ст. 638 ЦК України).

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Параграфом 1 Глави ЦК України унормовано загальні положення про підряд.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням іншої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк, або за згодою замовника, - достроково (частина перша статті 854 ЦК України).

Цивільним кодексом України не передбачено обмежень щодо форми вчинення договору підряду.

Згідно зі ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або у письмовій формі.

Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 633 ч. 1 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Крім того,ст. 865 ЦК України закріплено поняття договору побутового підряду. Відповідно до ч. 1 ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Таким чином, укладений договір між позивачем та відповідачем про надання послуг слід вважати аналогічним до договору побутового підряду, оскільки були погоджені істотні умови договору, які передбачені для договору підряду, а саме: виконання ремонтно-будівельних робіт, визначено порядок оплати виконаних робіт, а також поведінка сторін засвідчувала їхню волю на настання відповідних правових наслідків.

Належні, допустимі докази протилежного у матеріалах цієї справи відсутні.

Правовими приписами ст. 872 ЦК України встановлені права замовника у разі істотного порушення підрядником договору побутового підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 872 ЦК України, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, виконаній із матеріалу замовника, він має право вимагати за своїм вибором: виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до ч. 2 ст. 872 ІК України у разі виявлення інших відступів від умов договору або інших недоліків у роботі замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного усунення цих недоліків у розумний строк або відшкодування його витрат на усунення недоліків чи відповідного зменшення плати.

Крім того, відповідно до п. 3ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:

- безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;

- відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);

- безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи;

- відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;

- реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

Крім того, відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання також мають виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимоги, що звичайно ставляться.

11.09.2017 року ухвалою суду призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

20 жовтня 2020 року на виконання клопотання експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства Юстиції України від 01.09.2020 року про забезпечення умов роботи судового експерта по місцезнаходженню об`єкта дослідження та надання додаткових документів, необхідних для проведення експертизи по справі № 363/3949/16-ц, відповідач надав копію переліку та вартості фактично виконаних робіт до 07.12.2015 року в квартирі АДРЕСА_2 до договору № 3902 від 07.07.2015 року.

01 грудня 2020 року від позивача надійшли письмові пояснення позивача по запитаннях експерта, з якого вбачається, що витребувані матеріали експертом позивачем не були надані.

22 грудня 2020 року до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 363/3949/16-ц від 10.12.2020 року №19664/17-43.

24.05.2021 року позивач звернулася до суду із уточненою позовною заявою. В уточненій позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача 63 255,43 гривень - вартість ремонтно-будівельних робіт, які передбачені умовами договору № 3902 від 07.07.2015 року укладеного між позивачем та відповідачем, які не були виконані. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до п. 9 висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи за № 19664/17-43 від 10.12.2020 року вартість фактично виконаних робіт відповідачем за договором становить 79 908, 26 гривень, вартість будівельно-ремонтних робіт факт виконання яких та/або обсяги встановити не можливо становить 39 836, 30 гривень, вартість будівельно-ремонтних робіт, які не були виконані становить 90 256, 37 гривень. Позивач стверджує, що вона сплатила відповідачеві 182 999, 99 грн., та відповідач не виконав роботи на суму 63 255, 43 грн. (182 999,99 79 908,26 - 39836,30).

Як встановлено судом та не оспорювалось учасниками справи на виконання п. 3.3. договору відповідач отримав від позивача суму передоплати за роботи у розмірі 104 999, 99 гривень в день підписання договору 07.07.2015 року та 01.10.2015 року ФОП ОСОБА_2 , згідно наявного в матеріалах справи товарного чеку було отримано від ОСОБА_1 кошти у розмірі 63 000, 00 гривень за ремонтні роботи, що в загальному розмірі становить 167 999, 99 гривень.

Разом з тим, позивач наголошувала на тому, що нею було проведено оплату відповідачу по договору № 3902 від 07.07.2015 року у розмірі 182 999, 99 гривень, тобто, окрім 167 999, 99 гривень, нею, ще було передано відповідачу, через ОСОБА_4 кошти у розмірі 15 000, 00 гривень, про що свідчить долучена до справи розписка.

З даної розписки вбачається, що ОСОБА_4 28.11.2015 року отримав аванс 15 000, 00 гривень у ОСОБА_5 на роботи, підпис.

У судовому засіданні відповідач пояснив, що з гр. ОСОБА_4 не знайомий та в будь-яких відносинах не перебуває, а тому жодні кошти від нього не отримував, натомість позивач допустивши втручання сторонніх осіб в процес ремонтних робіт порушила умови договору.

Підпунктом 2.2.4 укладеного між сторонами договору, було визначено, що Замовник зобов`язується не допускати особисте втручання та втручання сторонніх осіб в процес ремонтних робіт.

Відтак, суд критично ставиться до доводів позивача, про сплату нею на виконання умов договору відповідачу коштів у розмірі 15 000, 00 гривень, оскільки такі доводи не підтвердженні жодними докази, а долучена розписка не засвідчує факту отримання гр. ОСОБА_4 коштів для відповідача, а не на виконання ОСОБА_4 інших робіт, у тому числі укладеного будь-якого іншого договору із ОСОБА_6 .

Відповідач заперечуючи щодо уточненої позовної заяви позивача викладеної в останній її редакції, зазначив, що ним окрім визначених в кошторисі робіт, були виконані ще додаткові роботи, які позивачем не враховано.

Натомість позивач та її представник у судовому засіданні наголошували на тому, що будь-які додаткові роботи в квартирі відповідачем не виконувались, а ті додаткові роботи на які посилається відповідач були виконані іншою особою, а саме ОСОБА_4 .

Однак, на підтвердження своїх доводів позивачем будь-яких доказів суду не надано, в той же час, судом встановлено, що позивач стверджуючи що нею, ще було сплачено відповідачу, кошти у розмірі 15 000, 00 гривень, зазначила про їх передання саме через гр. ОСОБА_4 , як співробітника відповідача, проте в подальшому змінила свою позицію та наголошувала на виконанні додаткових робіт в квартирі гр. ОСОБА_4 .

Крім того, в подальшому представником позивача подано до суду інформацію про додаткові роботи, що виконані в квартирі, згідно із договором від 17.09.2015 року укладеним з виконавцем Харчуком О.Б. та сплачені окремо від договору з ОСОБА_2 , що в свою чергу також спростовує доводи позивача про передання коштів відповідачу у розмірі 15 000, 00 гривень, згідно розписки складеної ОСОБА_4 .

Згідно п. 9 висновку експерта зазначено, що вартість фактично виконаних відповідачем будівельно-ремонтних робіт, які передбачені умовами договору № 3902 від 07.07.2015 року укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_2 згідно даних візуально-інструментального обстеження, становить 79 908,26 гривень.

Вартість будівельно-ремонтних робіт, які передбачені умовами договору № 3902 від 07.07.2015 року укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_2 , факт виконання та/або обсяги яких встановити не можливо, згідно даних візуально-інструментального обстеження, становить 39 836,30 гривень.

Вартість будівельно-ремонтних робіт, які передбачені умовами договору № 3902 від 07.07.2015 року укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в квартирі АДРЕСА_2 , які не були виконані, згідно даних візуально-інструментального обстеження, становить 90 256,37 гривень.

Згідно наданих документальних даних, а саме «Переліку фактично виконаних робіт до 07 12.2015 року в квартирі АДРЕСА_3 до договору № 3902 від 07.07.2015 року» вартість ремонтно-будівельних робіт, в тому числі додаткові роботи, становить 196 939, 56 гривень.

Відповідно до п. 4. 4. Договору, у випадку виконання Виконавцем додаткових робіт, які не обумовлювались раніше сторонами даного договору у кошторисі, однак, які були виконані Виконавцем, повинні бути оплачені Замовником у 3 денний термін з моменту завершення усіх робіт.

Таким чином, з викладеного слідує, що відповідач виконав робіт згідно укладеного між сторонами договору ремонтно-будівельних робіт, у тому числі додаткові на суму 196 939, 56 грн., тобто на більшу суму ніж було сплачено та передано відповідачу позивачем на виконання умов договору, а відтак заборгованість за договором у відповідача перед позивачем відсутня, а тому дана вимога не підлягає задоволенню.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача 13 677, 60 грн. - вартість будівельно-ремонтних робіт, які потрібно зробити для усунення порушень вимог нормативної документації.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що згідно п. 5. 8. висновку експерта вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення порушень вимог нормативної документації при виконанні будівельних робіт в зазначеній квартирі складає 13 677,60 грн.

Як вбачається із п. 9 висновку експерта відповідач разом із додатковими роботами виконав роботи всього на суму 196 939, 56 гривень, при цьому як судом встановлено позивач сплатила відповідачеві лише 167 999, 99 гривень, відтак оскільки фактично робота була зроблена відповідачем на більшу суму ніж позивач йому сплатила, а саме на суму 28 939, 57 грн. (196 939, 56 167 999, 99), то вартість будівельно-ремонтних робіт, які потрібно зробити для усунення порушень вимог нормативної документації у розмірі 13 677, 60 грн. взаємно зараховуються (28 939, 57 13 677, 60 = 15 261, 97) та не підлягає стягненню з відповідача, так як відповідачем виконано робіт на більшу суму ніж було сплачено позивачем.

Позивач просить також стягнути з відповідача нараховані нею інфляційні втрати та штрафні санкції.

З пункту 1 висновку експерта вбачається, що згідно вимог п. 3.3, 3.13 ДСТУ -Н Б А.3.1-23:2013 «Настанов проведення робіт з улаштування ізоляційних, оздоблювальних, захисних покриттів стін, підлог і покрівель будівель і споруд» (СНиП 3.04.01 -87, MOD), а також загальної технології виконання будівельних робіт, внутрішні оздоблювальні роботи, які зазначені в орієнтованому кошторисі до договору № 3902 від 07.07.2015 в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 неможливо виконувати до проведення наступних будівельних робіт: зазначених в кошторисі «HOME CINEMA» від 11.09.2015 року (т. 1, а.с. 70); зазначених в кошторисі «HOME CINEMA» на роботи з монтажу підрозетників від 30.09.2015 року (т. 1 а.с. 71); прокладання прихованої електропроводки та прихованих приладів електромереж (чорнові електромонтажні роботи).

Згідно із договору та орієнтованого кошторису, які додані до позовної заяви позивачем, роботи вказані у зазначених кошторисах «HOME CINEMA», а також електромонтажні роботи не входили до обов`язків відповідача.

Отже, з викладеного видно, що відповідач не міг продовжити виконання робіт та завершити їх в строк передбачений договором, оскільки подальше виконання незакінчених робіт відповідачем можливе тільки після виконання робіт зазначених в кошторисах «HOME CINEMA».

Разом з тим, позивачем до суду не було надано жодних документів на підтвердження виконання таких робіт до визначеного умовами договору ремонтно-будівельних робіт строку його виконання, а саме до 22.11.2015 року.

Крім того, як зазначено у висновку експерта встановити, чи можливо виконувати внутрішні оздоблювальні роботи, які зазначені в орієнтовному кошторисі до договору № 3902 від 07.07.2015 року в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , до проведення будівельних робіт, зазначених в кошторисі на роботи по установці RGB підсвітки від 17.02.2016 не вбачається можливим, оскільки проектну документацію на будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_2 згідно договору № 3902 від 07.07.2015 року не отримано.

Відповідно до частини 1 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Згідно із ч. ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Підпунктом 2.1.1. пункту 2.1. розділу 2 договору № 3902 від 07.07.2015 року встановлено, що Виконавець зобов`язується в строк до 22.11.2015 року виконати ремонтні роботи на об`єкті Замовника.

Положеннями статті 850 ЦК України встановлено, що замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи. Якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору.

Так, згідно із підпункту 2.2.1 пункту 2 розділу 2 договору замовник зобов`язаний передати Виконавцю на термін робіт об`єкт, придатний для виконання робіт, та забезпечити доступ на об`єкт представникам та техніці Виконавця.

Відповідно до підпункту 2.1.5. пункту 2.1. розділу 2 договору виконавець не несе відповідальність за виконання попередніх робіт на об`єкті Замовника третіми особами Замовником та (або) його представниками.

Пунктом 3.5. договору встановлено, що Виконавець не несе відповідальності за прострочення виконання робіт, якщо воно було викликане діяльністю або бездіяльністю третіх осіб та (або) складними погодними умовами, про що Виконавець повинен негайно повідомити Замовника.

Допитаний у судовому засіданні експерт ОСОБА_7 , суду пояснив, що на підставі ухвали суду від 11.09.2017 року ним була проведена судова будівельно-технічна експертиза по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів, стягнення збитку та відшкодування моральної шкоди за невиконання договору про виконання ремонтних робіт та за результатами якої було складено та подано до суду висновок № 19664/17-43 від 10.12.2020 року. Зазначив, що на виконання експертного дослідження йому було надано орієнтовний кошторис до договору № 3902 від 07.07.2015 складений в довільній формі, перелік виконаних робіт згідно даного договору, кошторис «HOME CINEMA» та перелік фактично виконаних робіт до 07.12.2015 року. Ним була визначена вартість фактично виконаних робіт, це ті які візуально встановлено, а також була визначена вартість робіт, яка також була визначена вартість робіт, які могли бути зроблені, але вони або приховані або відсутня конкретизація. В другому пункті висновку було порівняння виконаних робіт з переліком, до якого були долучені ще якісь роботи, а в 9 пункті проведено порівняння з початковим договором. Документи, які підтверджують що прихована робота була зроблена йому не надано, а при візуальному обстеженні встановити не можливо, оскільки дані приховуються, зокрема шпаклівкою, тощо та без її руйнування не можливо встановити, натомість підтвердженню цьому можуть слугувати акти виконаних робіт, однак їх надано йому не було. Зазначив, що тепла підлога була зроблена, однак відносно інших робіт сказати нічого не може. Письмових або візуальних доказів того, що освітлення вже було проведено не було, актів виконаних робіт не було, відносно матеріалів зазначив, що їх було не достатньо для повного виконання робіт.

Отже, оскільки подальше виконання робіт відповідачем залежало від виконання робіт зазначених в кошторисах «HOME CINEMA», які не входили до переліку робіт зазначених в договорі № 3902 від 07.07.2015 року, то відповідальність за прострочення виконання робіт не може нести відповідач, оскільки таке прострочення сталося не з його вини, а з вини позивача, оскільки саме позивач зобов`язаний провести ці роботи сам, або за допомогою третіх осіб.

Відповідач в судовому засіданні зазначив, що позивач не допускала його з 23.12.2015 року до квартирі, свідченням чого є акт про не допуск до об`єкта виконання робіт.

З долученого відповідачем до матеріалів справи акту від 23.12.2015 року про не допуск до об`єкту виконання ремонтних робіт, вбачається, що ним та гр. ОСОБА_8 , складено цей акт про те, що всупереч п. 2.2.1 договору № 3902 від 07.07.2015 року, укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , останньою не надано доступ на об`єкт, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 представникам та техніці виконавця (ФОП ОСОБА_2 ), а саме ОСОБА_1 не надано ключі від вказаної квартири.

Позивач у судовому засіданні зазначила, що відповідач до неї не звертався, у тому числі жодного разу не телефонував, щодо неможливості потрапити на об`єкт, а ключі забрали, тому що вони повідомили, що будуть їхати на Новий Рік додому, а зателефонувавши після Нового Року прорабу, останній повідомив, що вони на новому об`єкті та приїхати не зможуть.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_8 суду пояснив, що працює разом із ОСОБА_2 на передодні Нового року поїхали із ОСОБА_2 подивитися квартиру в с. Катюжанка, оскільки були якісь питання щодо розбіжностей із прорабом та піднявшись на третій поверх, номер квартири не пам`ятає, п`яти поверхового будинку, постукали в двері, однак ніхто не відчинив. Коли приїхали до будинку ОСОБА_2 неодноразово до когось телефонував, проте кому саме йому не відомо. Акт був складений в його присутності та ним підписаний, про те, що потрапити до квартири не представилось можливим, почекавши 15 хвилин склали цей акт.

Покази свідка ОСОБА_8 повністю узгоджуються із доводами відповідача щодо того, що саме позивач забрала ключі від квартири, і їх не повертала та на зв`язок не виходила, а виключно через чотири місяці зателефонувала та повідомила про не виконання відповідачем умов договору.

Позивач та її представник у судовому засіданні жодними доказами не спростувала, а ні покази свідка, а ні доводи відповідача.

В свою чергу відповідач у судовому засіданні повідомив, що жодних матеріалів необхідних для проведення ремонтно-будівельних зазначених в кошторисі, він не придбав, а відповідно до умов договору їх постачала позивач та в порядку їх надходжень виконувалися ремонтні роботи. Жодних порушень строків виконання умов договору з його боку допущено не було, оскільки виключно на позивача покладався обов`язок поставляти матеріали для виконання робіт. Зазначив, що позивач почала телефонувати йому тільки через чотири місяця після закінчення строків договору.

З долучених до матеріалів справи товарних накладних, чеків, квитанцій вбачається, що позивачем придбавалися матеріали, які позивач була зобов`язана надати відповідачеві, для виконання ним ремонтних робіт після закінчення строку дії укладеного між ними договору, що свідчить про те, що саме позивач не надала всіх необхідних матеріалів відповідачеві для закінчення ремонтних робіт на об`єкті.

Оскільки у договорі не прописано вартість матеріалів, враховуючи те, що позивачем були надані рахунки-фактури, які свідчать про закупівлю будівельних матеріалів на здійснення ремонтних робіт відповідачем, то можна дійти висновку, що виконання ремонтних робіт здійснювалося з матеріалів позивача.

Відтак, судом беззаперечно встановлено, що прострочення виконання робіт, а також неможливість їх виконання були спричинені саме діями позивача, які виразилися в несвоєчасному та неповному забезпеченні відповідача матеріалами, які необхідні для виконання ремонтних робіт на об`єкті, обумовлених договором.

Також, у висновку експерт зазначає, що для виконання всіх будівельних робіт, які передбачені орієнтованим кошторисом, не вистачає матеріалів, відповідно до рахунків-фактури наданих позивачем.

Відповідно до підпункту 3.3.1. пункту 3.1. розділу 3 договору сума за матеріали складає 0 гри.

Таким чином, не надавши всіх матеріалів для виконання ремонтних робіт позивач порушила умови договору, щодо сприяння виконання робіт замовником, що свідчить про те, що відповідач не міг вчасно виконати передбачені договором роботи з вини позивача.

Відповідно до пункту 4.1-4-4 розділу 4 вказаного договору, заключне приймання виконавчого комплексу робіт на об`єкті проводиться не пізніше 1-го робочого дня з моменту закінчення робіт та підтверджується актом виконаних робіт, який підписується обома сторонами. Протягом 3 (трьох) календарних днів після підписання акту виконаних робіт Замовник зобов`язується сплатити залишок вартості робіт, зазначений пунктом 3.3 цього договору та відшкодувати решту документально підтверджених витрат Виконавця пов`язаних із купівлею ним матеріалів. У випадку виявлення, недоробок, дефектів, що були допущені з вини Виконавця, що призвело до відповідної відмови Замовника підписувати акт виконаних робіт, сторони зобов`язані скласти та підписати акт усунення дефектів з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання - передачі робіт. Якщо після закінчення Виконавцем всього комплексу робіт на об`єкті, Замовник відмовляється підписувати акт виконаних робіт або не з`являється, чи не направляє уповноважених ним представників після двохразового повідомлення, та (або) з моменту закінчення робіт пройшов строк більше 14-ти календарних днів, Виконавець вважається таким, що виконав свої обов`язки належним чином у строк, на який призначено приймання - передачу виконаних робіт. У випадку виконання Виконавцем додаткових робіт, які не обумовлювались раніше сторонами даного договору у кошторисі, однак, які були виконанні Виконавцем, повинні бути оплачені Замовником у 3 денний термін з моменту завершення усіх робіт.

Позивачем не надано суду жодних актів, які б свідчили, про те, що саме з вини відповідача було порушено умови укладеного ними договору, в той час як з умов договору вбачається, що сторони зобов`язані в будь-якому випадку скласти відповідний акт.

Відповідно до частини 1 статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Таким чином оскільки невчасне виконання робіт сталося не з вини відповідача, а з вини позивача, тому стягнення всіх штрафних санкцій та втрат від інфляції є безпідставним та такими що не підлягають задоволенню.

Позивач просить суд стягнути з відповідача 114 000 гривень - компенсацію орендної плати та 6014,31 грн. - компенсацію за сплачені комунальні послуги у квартирі АДРЕСА_2 .

На підтвердження своїх вимог позивач надала суду договір оренди житлового приміщення від 27 травня 2015 року та квитанції про оплату комунальних послуг.

Однак, окрім договору оренди позивач не надала жодних доказів того, що вона дійсно орендує зазначене приміщення та вносить плату за нього.

Крім того, з долучених до позовної заяви квитанцій не вбачається, що оплата комунальних послуг здійснювалася саме позивачем, а не власником квартири.

Відтак, позивачем та її представником суду не надано доказів, саме факту сплати цих коштів, як і не доведено під час розгляду даної справи в суді та відсутній взагалі зв`язок з сплатою позивачем орендної плати та умов договору № 3902 від 07.07.2015 року, оскільки судом встановлено, що вина відповідача в тому, що спірні будівельні-роботи не вчасно виконані відсутня, а тому вимоги в цій частині також не підлягають задоволенню.

Окрім іншого позивач просить суд стягнути на її користь з відповідача 10 000, 00 гривень моральної шкоди. Так, у позовній заяві позивач вказує на те, що її моральна шкода виражається у душевних стражданнях через неможливість проживати її родині в даній квартирі в установлений строк відповідно до договору оренди.

Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, то суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги про стягнення моральної шкоди, оскільки відшкодування моральної шкоди у разі порушення зобов`язання може здійснюватися виключно у випадках, що прямо передбачені законом, а також якщо умови про відшкодування передбачені укладеним договором. Умови укладеного між сторонами договору не містять умови про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законом (правовий висновок, викладений у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року справа № 761/26293/16-ц (провадження № 14-64цс19).

Враховуючи викладене, суд вважає, що вину відповідача в тому, що спірні будівельні-роботи не вчасно виконані судом не встановлено, натомість саме дії та бездіяльність позивача призвели до невчасного виконання відповідачем своїх обов`язків за договором, а відтак позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню.

При викладених обставинах, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних та переконливих доказів на підтвердження її позовних вимог у цій справі, тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України у разі відмови позивачу у задоволенні його позову, останній не має права на компенсацію за рахунок відповідача будь-яких судових витрат, пов`язаних із розглядом цієї справи судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-13, 76- 83, 88, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про захист прав споживачів, стягнення збитку та відшкодування моральної шкоди за невиконання договору про виконання ремонтних робіт - відмовити.

Повний текст рішення суду виготовлений 16 лютого 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 ).

Третя особа: ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ).

Суддя І.Ю. Котлярова