Справа № 766/3950/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2022 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючого судді Майдан С.І.,

при секретарі Романенко І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Херсоні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 06.09.2021 року за цивільною справі №766/3950/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, скасування рішення державного реєстратора,

встановив:

06.09.2021 року Херсонським міським судом Херсонської області ухвалено заочне рішення за цивільною справою №766/3950/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, скасування рішення державного реєстратора, яким позов задоволено.

02.11.2021 року ОСОБА_1 звернулася до Херсонського міського суду Херсонської області із заявою про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області за цивільною справою №766/3950/16-ц від 06.09.2021 року. Свої вимоги обґрунтувала тим, що відповідач не була належним чином повідомлена про день та час розгляду справи, про рішення суду не знала, тільки 21.10.2021 року заявник отримала на електронну адресу розсилку електронних документів за цією справою від суду. Відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи, тому була позбавлена можливості подавати докази та заперечувати проти позову.

Ухвалою суду від 21.12.2021 року поновлено ОСОБА_1 строк на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення та прийнято заяву до розгляду.

24.01.2022 року від заявника до суду надійшла заява, в якій ОСОБА_1 зазначила, що не погоджується з рішенням суду, вважає, що суд не прийняв до уваги, що при поданні документів до реєстратора надається оригінал документу, з якого робиться фотокопія, і вважає її недостовірною. Суд не взяв до уваги, що будинок збудований у 1957 році, а вказує, що він є новозбудованим. Суд вважає, що заявник надала реєстратору документи, які не відповідають дійсності, при цьому вказує на дописи у декларації про готовність до експлуатації об`єкту, без урахувань рішень Адміністративного суду Херсонської області від 30.01.2017 року по справі №821/2219/16 та від 21.11.2018 року по справі №2140/1359/18. Також зазначає, що в рішенні суду вказано про недостовірність вказаних даних в декларації, що не відповідають технічній документації за наданими позивачем документами, при цьому судом не з`ясовано походження документів та не враховано вимоги ст.32 Конституції України та ст.21 Закону України «Про інформацію».

Заявник ОСОБА_1 надала до суду заяву, якою просила судове засідання 03.02.2022 року провести без її участі, свої доводи і заперечення щодо перегляду заочного рішення за справою надала у своїй заяві від 01.11.2021 року та доповненнях до неї від 24.01.2022 року.

Відповідач ОСОБА_2 надала до суду заяву, якою просила розглянути заяву ОСОБА_1 без участі її та представника. Вважає, що підстав для скасування заочного рішення немає, вимоги, викладені заявником у заяві необґрунтовані, тому просить відмовити у задоволенні заяви.

В судове засідання сторони за справою не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. Їх неявка не перешкоджає вирішенню питання щодо перегляду заочного рішення.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заяви про перегляд заочного рішення, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому у цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.76 цього Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових та електронних доказів, висновків експертів та показаннями свідків.

Відповідно до ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Статтею 284 ЦПК України закріплено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно трьох наведених умов.

Виходячи з вищевикладеного, та враховуючи використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Так, з 27.05.2016 року в провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебувала цивільна справа №766/3950/16 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, скасування рішення державного реєстратора.

Ухвалою суду від 21.06.2016 року відкрито провадження за справою та призначено до судового розгляду.

Ухвалою суду від 01.02.2018 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання.

Ухвалою суду від 17.01.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відзиву проти позову від відповідача ОСОБА_1 до суду не находило та будь-яких заяв про продовження строку на надання відзиву проти позову.

В судове засідання 16.06.2020 року відповідач ОСОБА_1 не з`явилась, ОСОБА_3 , діючи як відповідач та представник відповідача ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, якою просив відкласти розгляд справи у зв`язку з епідемією коронавіруса.

В судове засідання 19.08.2020 року відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_1 не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. ОСОБА_3 надав до суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з епідемією коронавіруса.

В судове засідання 16.12.2020 року відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_1 не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. Відповідач ОСОБА_1 надала до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку з епідемією коронавіруса та її поганим самопочуттям.

В судове засідання 01.06.2021 року відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_1 не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. Відповідач ОСОБА_1 надала до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку з тим, що в її родині хворий на коронавірус та сім`я знаходиться на карантині, проте доказів на підтвердження цьому стороною відповідача суду не надано. Представник відповідача про причини своєї неявки суд не повідомив.

В судове засідання 06.09.2021 року відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_1 не з`явились, про розгляд справи повідомлені у встановленому законом порядку. Відповідач ОСОБА_1 надала до суду заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку із загостренням бронхіту, проте доказів на підтвердження цьому стороною відповідача суду не надано.

Будь-яких інших доказів на підтвердження поважності причини неявки відповідача ОСОБА_1 в судове засідання до суду не надходило.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, у разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, першої неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою (ч.1 ст.223 ЦПК України).

З урахуванням того, що відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 , будучи обізнаними про день та час розгляду справи, про що свідчать їх заяви про відкладення судового засідання, в судове засідання не з`явилися, а також відсутністю будь-яких заяв чи клопотань від відповідача, які підлягали вирішенню, суд розглянув справу у їх відсутність на підставі наявних у справі доказів.

Згідно вимог ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Перешкод для здійснення розгляду справи у порядку загального позовного провадження та вирішення справи і ухвалення судового рішення за наявними матеріалами судом не встановлено.

Таким чином, судом було вжито належні заходи для повідомлення відповідача ОСОБА_1 про розгляд справи та реалізації нею права судового захисту своїх прав та інтересів.

Частиною 1 ст.288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню також, якщо докази, на які посилається заявник, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення (ст. 287 ЦПК України) у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного провадження.

З огляду на вищевикладене, судом не встановлено, що відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 не подали відзив на позовну заяву та не з`явилися в судове засідання з поважних причин. Крім того, відсутнє посилання сторони відповідача на докази, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи. А тому суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення немає та заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

При цьому суд роз`яснює, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст.ст.260, 287, 288 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 06.09.2021 року за цивільною справі №766/3950/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Херсонська міська рада, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Херсонської міської ради, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Козоріз Роман Володимирович про визнання свідоцтва про право власності нечинним, скасування рішення державного реєстратора, визнання недійсним договору дарування, скасування рішення державного реєстратора залишити без задоволення.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи за веб-адресою Херсонського міського суду Херсонської області: http://ksm.ks.court.gov.ua

Роз`яснити заявнику по справі, що відповідно до ч.4 ст.231 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: С.І.Майдан