18.01.2022 Справа № 363/2733/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі: головуючого - судді Свєтушкіної Д.А., за участі секретаря - Михальчук І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області від представника позивача адвоката Крестьянінової Л.В. надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів. ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що перебував у шлюбі з ОСОБА_3 . В шлюбі народився син, ОСОБА_4 , 2010 року народження. Рішенням Вишгородського районного суду Київської області, від 06 лютого 2012 року, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було розірвано. Вишгородським районним судом Київської області від 06 лютого 2012 року було виненсено рішення, щодо стягнення з ОСОБА_1 , на користь ОСОБА_3 , аліменти на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позовної заяви до суду (12 січня 2012 року) до досягнення сина, ОСОБА_4 повноліття. На виконання рішення Вишгородського районного суду Київської області, ОСОБА_1 , вчасно та в повній мірі, сплачував аліменти на утримання сина, ОСОБА_4 , у розмірі від 4 000-4 500 грн. щомісячно. 11 травня 2019 року ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5 , про що зроблений відповідний актовий запис № 525 Деснянським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. В шлюбі, в родині ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народилась донька - ОСОБА_6 , про що свідчить актовий запис № 1061011/00/АU2021/ НОМЕР_1 . Через зміну матеріального та сімейного стану, відсутність на даний час стабільних, достатніх заробітків, позивач звернувся до суду з даним позовом та просить зменшити розмір аліментів, що стягуються за рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 06 лютого 2012 року, з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 на утримання сина ОСОБА_4 , з ј частини заробітку (доходу), та визначити розмір у твердій грошовій сумі, а саме: 2000 грн., але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Ухвалою суду від 19 липня 2021 року позовну заяву залишено без руху, надавши позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків.

Після усунутих недоліків ухвалою суду від 09 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання.

14 вересня 2021 року до суду надійшов відзив на позову заяву від представника відповідача адвоката Березинець К.Г., в якому просить суд прийняти рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів - відмовити, оскільки вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають з наступних підстав. Згідно з ч.3 ст. 181 СК України прерогатива обрання того чи іншого способу стягнення аліментів, якщо останні вже визначені початково судовим рішенням, належить одержувачу аліментів. Позиція ВС України, що міститься у постанові від 05.02.2014 року у справі № 6-143цс13, та на яку посилається позивач у позовній заяві, не врахувує ч.3 ст. 181 СК України, редакція якої змінилась після 08 липня 2017 року і є актуальною на сьогодні. Окрім того, зазначає, що зміна сімейного стану позивача, а саме народження дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не безумовною підставою для розміру аліментів. В свою чергу, розмір аліментів присуджених до стягнення Вишгородського районного суду Київської області від 06 лютого 2012 року відповідає вимогам сімейного законодавства, а його зменшення у зв`язку з тим, що позивач має на утриманні малолітню дитину, без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини ОСОБА_4 , та суперечитиме його інтересам. Крім того, батьки не мають компенсувати розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншою. Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду викладеного у постанові від 16 вересня 2020 році у справі № 565/2071/19. Також зазначає, що на сьогоднішній день у відповідачки погіршилося матеріальне становище, оскільки вона перебуває у декретній відпустці по догляду за малолітньою дитиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 і позбавлена можливості працювати і єдиним її доходом є соціальні виплати у розмірі 860 грн. на місяць. Крім того, зазначає, що ОСОБА_4 має патологію серця та вроджену ваду зору у зв`язку з чим потребує постійного нагляду та обстеження у лікарів. Значна сума коштів витрачається на медичні обстеження, купівлю необхідних ліків та на придбання та заміну окулярів з урахуванням вікової категорії дитини. Відповідачка зазначила, що заперечує щодо отримання аліментів у твердій грошовій сумі, оскільки стягнення аліментів у частці від доходу забезпечує більш оперативну адаптацію розміру аліментів до економічної ситуації та сприяє кращому захисту інтересів дітей, тому зміна способу стягнення аліментів є недоцільною. За таких обставин, вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Ухвалою суду від 19 листопада 2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач та її представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача адвоката Крестьянінової Л.В. через канцелярію до суду подана заява, в якій вона просить проводити судовий розгляд за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

У судове засідання відповідач, представник відповідача не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомленні належним чином, представник відповідача адвокат Березинець К.Г. через канцелярію до суду подала заяву, в якій просить проводити судовий розгляд без участі її та відповідача, проти задоволення позову заперечують з підстав, які викладені у відзиві на позовну заяву та просить у задоволенні позову відмовити.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 03 листопада 2007 року укладено шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Згідно рішення Вишгородського районного суд Київської області від 06.02.2012 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано, актовий запис № 319, та присуджено до стягнення аліментів з ОСОБА_1 , на користь ОСОБА_3 , на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позовної заяви до суду (12 січня 2012 року) до досягнення сина, ОСОБА_4 повноліття.

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 27 липня 2019 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_3 (після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_3 )

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 11 травня 2019 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5

ІНФОРМАЦІЯ_3 народилась ОСОБА_6 , батьками якої є ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

У поданому позові ОСОБА_1 просить зменшити розмір аліментів шляхом зміни способу їх стягнення, з ј частини заробітку (доходу), та визначити розмір у твердій грошовій сумі, а саме: 2000 грн., але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня набрання рішенням законної сили та до досягнення дитиною повноліття.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

За змістом статті 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України) батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

У відповідності до частини третьої статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Частина перша статті 192 СК України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що за позовом платника аліментів може бути зменшено раніше встановлений розмір аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, зокрема, зміни матеріального або сімейного стану, погіршення здоров`я, тоді як право вимагати зміни способу присудження аліментів має лише одержувач аліментів.

Як зазначено вище, Сімейний кодекс України вказує на можливість зміни способу стягнення аліментів лише на вимогу одержувача аліментів.

Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду №539/3532/18 від 24.02.2020 року.

За таких обставин, враховуючи, що у своїх позовних вимогах позивач просить змінити розмір аліментів шляхом зміни способу їх стягнення, а відповідач, як одержувач аліментів, заперечує щодо зміни способу стягнення аліментів, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів - відмовити.

Повне с удове рішення складено 28 січня 2022 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_4 ; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Д.А. Свєтушкіна