Справа № 618/3/22
Провадження № 2/618/22/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2022 року Дворічанський районний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Гніздилова Ю. М., за участю секретаря судового засідання - Рябенко Л. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Дворічна в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 618/3/22 за позовною заявою ОСОБА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , до ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що у них різні характери та погляди на життя, шлюбних стосунків не підтримують тривалий час, спільне господарство не ведуть. Подальше спільне проживання з відповідачем однією сім`єю вважає неможливим, шлюб носить формальний характер.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити та розглянути справу за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення, справу просив розглянути за його відсутності.

В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось.

За результатами судового розгляду на підставі повідомлених позивачкою обставин справи, наданих нею доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 05 грудня 2008 року, виданого Вільшанською сільською радою Дворічанського району Харківської області, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 05 грудня 2008 року, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 08.

Згідно з свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 15 квітня 2009 року, виданого Вільшанською сільською радою Дворічанського району Харківської області, сторони у справі мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Сторони у справі подружні стосунки не підтримують, між ними втрачена повага та порозуміння, їх шлюб носить формальний характер, примирення між ними неможливе.

Після розірвання шлюбу позивачка просить залишити прізвище - ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частинами 9 та 10 ст. 7 СК України визначено, що сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Згідно з п. 1 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», при розгляді справ, які виникають у зв`язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм СК, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право» та інших нормативно-правових актів, що регулюють сімейні відносини.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Згідно з ст. ст. 110 - 112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь - якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

На підставі ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює відповідачу наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

За таких обставин суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх сім`ї неможливе і суперечить їхнім інтересам, що мають істотне значення, тому, згідно з ст. 112 СК України, їх шлюб підлягає розірванню.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище ОСОБА_1 .

На підставі ст. 112, 113 СК України, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 141, 142, 197, 200, 206, 259, 263-265, 268, 280 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Розірвати шлюб, зареєстрований 05 грудня 2008 року Вільшанською сільською радою Дворічанського району Харківської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 08, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , і ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Дворічанський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов