Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" лютого 2022 р. Іллічівський районний суд м.Маріуполя Донецької області під головуванням судді Литвиненко Н.В., при секретарі Глазістовій К.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Маріуполі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Ласточкіна Світлана Вікторівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року позивач звернулась із вказаним позовом до суду, в обґрунтування якого зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на тимчасово непідконтрольній території Україні в м. Донецьк помер її батько ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді 1/4 частки трикімнатної квартири АДРЕСА_1 . У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що батько помер на території непідконтрольній Україні в місті Донецьку. Після смерті батька позивачка деякий час проживала в квартирі батька в м. Донецьку, тобто на території непідконтрольній Україні, тому для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, необхідно було звернутися до нотаріальної контори підконтрольній уряду території України. З березня 2020 року на всій території України було впроваджено карантинні обмеження, закриті пункти перетину лінії розмежування, в зв`язку з чим позивачка пропустила строк для звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Також причиною пропуску терміну для подання заяви про прийняття спадщини у шість місяців була необхідність звернення до суду із заявою про встановлення факту смерті батька. 19.11.2021 Іллічівським районним судом м. Маріуполя Донецької області було винесено рішення, яким встановлено факт смерті її батька ОСОБА_2 . З метою отримання свідоцтва про спадщину, позивач звернулась з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, але позивачу було відмовлено в зв`язку з пропуском строку встановленого для прийняття спадщини, а тому вважається такою, що не прийняла спадщину. У зв`язку з зазначеним просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини 2 місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Представник відповідача Балджи К.В., яка діє на підставі довіреності, в судове засідання не з`явилась, надала клопотання про розгляд справи за її відсутності, рішення просила прийняти на розсуд суду з урахуванням наявних у справі матеріалів, відповідно до чинного законодавства.

Третя особа - приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Ласточкіна С.В. надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Фіксація судового процесу технічними засобами не велась у відповідності з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть в ній участь.

Суд, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов знайшов своє підтвердження представленими доказами і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною 1 статті 77 ЦПК України, встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України).

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 14 грудня 1994 року.

На підставі свідоцтва про право власності на житло від 12 березня 2007 року за №2626 ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 , що також підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданим 31.05.2007 року Комунальним підприємством Бюро технічної інвентаризації м. Донецька.

Рішенням Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 19.11.2021 року встановлено факт смерті громадянина України ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Донецьку, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьку, Україна.

Згідно копії свідоцтва про смерть, виданим 19 листопада 2021 року Кальміуським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Маріуполі Маріупольського району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис № 21, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Листом приватного нотаріусу Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Ласточкіної С.В. від 25.11.2021 року, відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно паспорту громадянина України серії НОМЕР_2 , позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно довідки від 18.11.2021 № 1412-, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , була взята на облік, як особа переміщена з тимчасово окупованої території України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

У відповідності із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, який згідно положення ч.4 ст.263 ЦПК України, суд має врахувати.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, повязані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Оцінюючи причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини суд враховує, що спадкодавець помер на території, яка тимчасово не контролюється українською владою, в період проведення операції об`єднаних сил, тому і свідоцтво про його смерть встановленого державного зразку було отримано позивачем лише 19.11.2021 року.

Окрім того, згідно Постанови КМУ Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 від 11 березня 2020 року за № 211, був встановлений з 12 березня 2020 року на всій території України карантин, який діє до теперішнього часу .

Крім того, відповідно до ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 530-IX від 17.03.2020 (з наступними змінами і доповненнями), з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Отже, доводи позовної заяви ОСОБА_1 щодо поважності пропуску строку на прийняття спадщини за законом з причин необхідності вчинення дій, пов`язаних зі зверненням до суду для встановлення факту смерті батька на непідконтрольній Україні території, потім до органу державної реєстрації актів цивільного стану, зверненням до нотаріальної контори, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено неспроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки, у зв`язку із чим позов підлягає задоволенню і позивачу слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст. 1262, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст. 12, 76-78, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Маріупольської міської ради Донецької області, третя особа: приватний нотаріус Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Ласточкіна Світлана Вікторівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку безпосередньо до Донецького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Н. В. Литвиненко