Справа № 490/957/22
н/п 2/490/1515/2022
Центральний районний суд м. Миколаєва
У Х В А Л А

про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження у справі

10 лютого 2022 року м. Миколаїв

Суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Черенкова Н.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю, стягнення матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ

Позивач звернулася з даним позовом до відповідачів, в якому просила поновити позивачу строк на оскарження рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яким було проведено державну реєстрацію квартиру АДРЕСА_1 , шляхом збільшення (державної реєстрації) загальної площі з 44.7 кв.м на 131.8 кв.м.,стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача вартість відновлювального ремонту за пошкодження її квартири АДРЕСА_2 в розмірі 26 230грн., а також просила про стягнення моральної шкоди у розмірі 50 000 грн..

Дана позовна заява підлягає розгляду в судах, але не в повній мірі відповідає вимогам, викладених у ст. 175 ЦПК України,в частині уточнення позивачем правових підстав звернення з даним позовом з врахуванням наступного.

Відповідно до усталеної практики Великої Палати Верховного Суду якщо позивач вважає, що його право порушене тим, що право власності зареєстроване за відповідачем, то належним способом захисту є віндикаційний позов, оскільки його задоволення, тобто рішення суду про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Натомість вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для ефективного відновлення його права (див., зокрема, пункт 100 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18)).

Як зазначено вище, задоволення віндикаційного позову є підставою для внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Водночас такий запис вноситься виключно в разі, якщо право власності на нерухоме майно зареєстроване саме за відповідачем, а не за іншою особою. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), у пункті 98 постанови Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18).

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 09.11.2021 року у справі №466/8649/16-ц звертає увагу на те, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності підлягає державній реєстрації. Задоволення позовної вимоги про скасування державної реєстрації права власності суперечить зазначеній імперативній вимозі закону, оскільки виконання судового рішення призведе до прогалини в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно в частині належності права власності на спірне майно. Отже, замість скасування неналежного запису про державну реєстрацію до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно має бути внесений належний запис про державну реєстрацію права власності позивача. Такий запис, як зазначено вище, вноситься на підставі судового рішення про задоволення віндикаційного позову.

Відповідно до ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченомупідпунктом "а"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Відтак, вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яким було проведено державну реєстрацію квартиру АДРЕСА_1 , шляхом збільшення (державної реєстрації) загальної площі з 44.7 кв.м на 131.8 кв.м., є такими, що суперечать закону.

За такого, позивачу необхідно уточнити правові підстави скасування рішення про державну реєстрацію об`єкта нерухомого майна із врахуванням ст. 16 ЦК України, позиції Верховного Суду та ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Частиною 4 ст.19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, передбачене загальне позовне провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 184, 187ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради про усунення перешкод у користуванні власністю, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Призначити підготовче судове засідання 28.04.2022 року на 10.30 год. в приміщенні Центрального районного суду м. Миколаєва (зал судових засідань №9).

Зобов`язати позивача у строк до 28.04.2022 року уточнити правові підстави скасування рішення про державну реєстрацію об`єкта нерухомого майна із врахуванням ст. 16 ЦК України, позиції Верховного Суду та ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Роз`яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, позовна заява буде залишена без розгляду.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом десяти днів з дня їх отримання.

До пояснень щодо позову слід додати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову, якщо такі докази не надані позивачем та документи, що підтверджують надіслання (надання) пояснень і доданих до них доказів позивачу та відповідачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на сторінці офіційного веб-порталу судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/fair/sud1423/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду виключно у випадку відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Н.П. Черенкова