печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2022 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Вовк С. В.,

при секретарі судового засідання - Брачун О. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позиція сторін у справі

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку у три місяці для подання заяви прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері - ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом разом з її батьком - ОСОБА_3 , який не претендує на спадщину. Проте позивач вчасно не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки постійно опікувалась хворим, неходячим батьком, мала проблеми зі здоров`ям, а у грудні 2020 року захворіла гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2. Одужала позивач в січні 2021 року, однак наслідком після хвороби в неї з`явився постковідний синдром, який вплинув на інші хронічні захворювання.

В судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву суду не надав.

Процесуальні дії

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24 листопада 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Фактичні обставини справи

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_2 , про що складено актовий запис № 12645 та видано відповідне свідоцтво Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження, виданим Сталінським РАЦС в м.Києві, про що зроблено відповідний запис № 1712, свідоцтвом про укладання шлюбу, виданим відділом РАЦС Ленінського району м. Києва та паспортом.

Після смерті матері позивача відкрилася спадщина.

Позивач є спадкоємцем першої черги за законом разом з її батьком - ОСОБА_3 , який не претендує на спадщину.

Також позивач є спадкоємцем за заповітом на частину нерухомого майна померлої, а саме земельної ділянки. Квартиру померла заповіла доньці позивача - ОСОБА_4 , однак вона не претендує на спадщину, що підтверджується відповідною заявою до нотаріальної контори.

Позиція суду та оцінка аргументів сторін

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними.

Вказані позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини судом визнано поважними, а відтак такий строк підлягає поновленню з метою захисту невизнаних спадкових прав позивача.

Керуючись ст. ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36; ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити додатковий строк для подачі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва.

Суддя С. В. Вовк