Справа № 301/22/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" лютого 2022 р. м. Іршава

Іршавський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Бобик О.І.,

за участю секретаря судового засідання Кузьми А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Іршава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іршавської міської ради Закарпатської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Іршавської міської ради Закарпатської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 , яка на випадок своєї смерті залишила заповіт, згідно якого все майно заповіла йому. Він являється єдиним спадкоємцем спадкового майна за заповітом. 27.12.2021 року він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус йому відмовив, пославшись на пропуск шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважав, що спадщину прийняв шляхом фактичного вступу в управління та володіння майном, так як обробляв земельні ділянки, збирав урожай, сплачував податки на землю. Однак виявилося, що у разі відсутності спільної реєстрації місця проживання із спадкодавцем за одною адресою він не може прийняти спадщину за ч.3 ст. 1268 ЦК України.

Вказує, що пропуск строку є незначним (16 днів) і такий пропустив оскільки перебував на амбулаторному лікуванні, а тому не зміг вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Отже строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено ним з поважних причин.

Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України просить суд визначити йому додатковий строк у 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 ..

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву у якій просить справу розглянути у його відсутності.

Представник відповідача Іршавської міської ради Закарпатської області у судове засідання не з`явився, подав заяву в якій просить розглядати справу без участі представника Іршавської міської ради Закарпатської області.

У відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд вважає, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.4).

На випадок своєї смерті ОСОБА_2 залишила посвідчений секретарем Ільницької сільської ради Демчик Т.М. заповіт від 22.06.2018 року, згідно якого все своє майно, що буде належати їй на момент смерті і на що за законом матиме право заповіла ОСОБА_1 (а.с.8).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Як вбачається з позовної заяви позивач не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як вважав, що спадщину за померлою прийняв шляхом фактичного вступу в управління та володіння майном. Однак, оскільки реєстрація його місця проживання у паспорті була вказана інша, то він не може вважатися таким, що прийняв спадщину за ч.3 ст. 1268 ЦК України.

Зазначене в повній мірі узгоджується з матеріалами справи зокрема, з копії паспорта позивача вбачається, що реєстрацією його місця проживання є АДРЕСА_1 (а.с. 6). Згідно довідки № 2942 від 23.12.2021 Іршавської міської ради Закарпатської області слідує, що на момент смерті ОСОБА_2 , яка до дня смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) була зареєстрована та проживала за адресою АДРЕСА_2 у спадковому будинку на день її смерті ніхто не був зареєстрований і не проживав (а.с. 10).

Вказане підтверджує, що відсутність реєстрації місця проживання у паспорті громадянина України разом зі спадкодавцем створили позивачу перешкоди у оформленні спадкових прав, що й зумовило пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Слід також врахувати, що пропущений строк є незначним, і в момент закінчення строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні, а отже відсутні підстави стверджувати про надмірну бездіяльність позивача щодо оформлення своїх спадкових прав.

Враховуючи наведене, зважаючи, що пропуск строку для прийняття спадщини є незначним, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст. ст. 247, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла, ІНФОРМАЦІЯ_3 , тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 17.02.2022 року.

Суддя Іршавського

районного суду: О. І. Бобик