Справа № 336/9734/21
Пр. № 2-з/336/2/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2022 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Щасливої О.В.,

розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Дьякової Т.В. про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на спадкування разом із спадкоємцем першої черги,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Запоріжжя перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Хамула Наталя Григорівна, про визнання права на спадкування разом із спадкоємцем першої черги.

ОСОБА_1 в особі представника адвоката Дьякової Т.В. звернувся до суду з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та шляхом зобов`язання приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Хамула Н.Г. не видавати ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину за законом на все спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 , до набрання рішенням в справі законної сили.

В заяві зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 сталася смерть його бабки ОСОБА_3 , яка доводилася матір`ю відповідачці. Приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Хамула Н.Г. відповідачці ОСОБА_2 видане свідоцтво про право власності на спадщину за законом, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , яку відповідач на підставі нотаріально посвідченого правочину продала іншій особі - ОСОБА_4 . Окрім вказаного житла померлій належало право на заощадження на рахунку, що відкритий в акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України, які, на думку позивача, зняті відповідачкою після смерті спадкодавці, підставою для чого стала підроблена відповідачкою довідка житлово-будівельного кооперативу № 322 «Машинобудівник 28» про те, що ОСОБА_2 проживала разом з матір`ю ОСОБА_3 та вела з нею спільне господарство. Про підроблення вказаного документу свідчить відповідь уповноважених осіб житлово-будівельного кооперативу на адвокатський запит про те, що довідку № 11 від 05.10.2020 року, що використовувалась ОСОБА_2 під час отримання неодержаною за життя ОСОБА_3 пенсії та заощаджень в фінансовій установі, житлово-будівельний кооператив не видавав.

Статтею 1259 ЦК України внормовано підстави для визнання права на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, що закликається до спадкування, якими є тривала опіка, майнове забезпечення, надання іншої допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Саме ці обставини зумовили його звернення до суду з позовом про одержання права на спадкування разом із спадкоємцем першої черги.

Невжиття заходів позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду на його користь, тому він просить забезпечити позов з застосуванням зазначених заходів забезпечення.

Учасники справи для розгляду цієї заяви в силу ч. 1 ст. 153 ЦПК України не викликались.

Вивчивши доводи заяви та додані до неї письмові фактичні дані, суд не вбачає підстав для ухвалення рішення на користь особи, яка звернулась з цією заявою, виходячи з таких міркувань.

За змістом ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи.

В цій самій статті цивільного процесуального законодавства містяться підстави для застосування заходів забезпечення позову, якими є істотне ускладнення чи неможливість виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача у разі невжиття таких заходів.

З наведеного положення цивільного процесуального законодавства випливає, що особа, чиї право чи інтерес порушуються, вправі ініціювати забезпечення позову з метою отримання ефективного судового захисту.

З семантики словосполучення «забезпечення позову» випливає, що захід забезпечення має бути належним до способу судового захисту, тобто забезпечувати виконання рішення, яким захищено право особи в обраний нею спосіб.

Забезпечення позову заявник обґрунтовує ускладненнями при виконанні рішення, проте не зазначає, як саме може бути ускладнено виконання рішення на користь позовних вимог у разі ненакладення арешту на вказану нерухомість або відмови в зобов`язанні нотаріуса не видавати свідоцтво про право на спадщину.

Підставою для звернення до суду є необхідність отримання захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Виходячи з наведених положень цивільного процесуального законодавства, об`єктом судового захисту кожного учасника цивільних правовідносин, наділеного цивільною процесуальною правоздатністю, є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, які і можуть бути підставою для звернення особи за судовим захистом.

Порушенням суб`єктивного права є такий негативний вплив на нього, при якому воно звужується за своїм змістом або перестає існувати, що позбавляє його носія можливості реалізувати його повністю або частково.

Порядок звернення до суду встановлений цивільним процесуальним законодавством і здійснюється, зокрема, шляхом подання позову.

Заходи ж забезпечення позову призвані в силу наведених положень цивільного процесуального законодавства сприяти виконанню рішення суду про отримання судового захисту в обраний позивачем спосіб.

Як роз`яснено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Як зазначено, способом захисту своїх прав позивач обрав вимогу про одержання права на отримання спадщини разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, тобто предметом з`ясування під час судового розгляду є наявність обставин, що передбачені частиною 2 ст. 1259 ЦК України, а саме: тривала опіка, майнове забезпечення, надання іншої допомоги позивачем спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

За вказаних обставин способи забезпечення позову, які бажає застосувати позивач, не відповідають способу захисту права, тому не зможуть забезпечити виконання рішення в частині вимог про одержання права на спадкування із спадкоємцем першої черги за законом.

При розв`язанні заяви суд також враховує, що нотаріусом вже було видано свідоцтво про право на спадщину за законом ОСОБА_2 . У зв`язку з викладеним вимога заяви про забезпечення позову про зобов`язання нотаріуса на майбутнє не вчиняти певні дії, а саме: не видавати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на все спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_3 , до набрання чинності рішення суду у цій справі, не може бути дієвим заходом забезпечення позову.

Також у заяві про забезпечення позову відсутнє належне обґрунтування підстав для накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , адже вона, за твердженням заявника, вже вибула із володіння відповідача, та перебуває у власності особи, яка не є стороною у справі.

Таким чином, не вбачаючи процесуальних передумов для застосування вказаних позивачем заходів забезпечення позову, суд не вбачає підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст. ст. 149-153, 352-354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_5 про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя О.В. Щаслива