Провадження № 2-п/582/2/22
Справа № 582/308/15-ц
У Х В А Л А

"09" лютого 2022 р.

Суддя Недригайлівського районного суд у Сумської області Яковенко Н.М., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Недригайлівського районного суду Сумської області від 02.06.2015 ухваленого у цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства Комерційний Банк "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення Недригайлівського районного суду Сумської області від 02.06.2015 ухваленого у цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства Комерційний Банк "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

У цій заяві відповідач просить відновити строк позовної давності, як такий, що пропущений із поважних причин для подання заяви про перегляд заочного рішення Недригайлівського районного суду від 02.06.2015 по справі 582/308/15-ц, скасувати заочне рішення Недригайлівського районного суду від 02 червня 2015 року по справі №582/308/15-ц та призначити справу до розгляду.

Ухвалою від 14 січня 2022 року вказану заяву залишено без руху з мотивів невиконання заявником вимог ст. 185 ЦПК України, саме п.3, 4 ч.2 ст. 285 ЦПК України, та надано строк заявнику для усунення вказаних недоліків впродовж 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

07.02.2022 від ОСОБА_1 отримано «Уточнення і доповнення», до яких додано заяву про поновлення процесуального строку, які він надав на ухвалу суду про залишення його заяви без руху від 14.01.2022. Вказані уточнення не усувають повною мірою недоліків поданої раніше заяви, а містять вільне тлумачення заявником норм ЦПК стосовно порядку судового розгляду його заяви. Крім того, в цій заяві ОСОБА_1 допускає висловлювання, з яких вбачається, що заявник вважає правильним тільки такі дії суду, внаслідок яких буде прийнято рішення на його користь.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами;4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення;8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи;9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

За замістом ст.ст. 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Стаття 284 ЦПК визначає, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Стаття 285 ЦПК України містить вимоги до форми і змісту заяви про перегляд заочного рішення, серед яких вимога про зазначення обставин обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Заявник в визначений судом строк засобами поштового зв`язку надіслав на адресу суду «Уточнення і доповнення» на виконання ухвали суду про усунення недоліків заяви в тому обсязі, як він зрозумів її зміст, та з викладенням тих аргументів, які вважав важливими для перегляду цієї цивільної справи.

Частина перша статті 15 ЦК України визначає, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Згідно з практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, та як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Белеш та інші проти Чеської Республіки», «ЗУБАЦ ПРОТИ ХОРВАТІЇ» (ZUBAC v. CROATIA), (Beles and Others v. the Czech Republic), №47273/99, пп. 50-51 та 69, ЄСПЛ 2002 IX, та «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), №35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року).

При цьому, Європейський суд з прав людини провів розмежування між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства може обмежувати право на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

З огляду на наведене, а також враховуючи поважний вік заявника, у зв`язку з чим останній може мати проблеми зі здоров`ям, відсутність у нього представника в цій цивільній справі, а також ту обставину, що заявник не позбавлений права подати відповідні докази, про які суддя вказав в ухвалі про залишення заяви без розгляду, в судове засідання, а також за для уникнення надмірного формалізму, суддя приходить до висновку про те, що заявник відповідно до частини шостої статті 124 ПК України виконав свій процесуальний обов`язок у встановлений строк.

Також ОСОБА_1 подав клопотання про поновлення «строку позовної давності» (так у заявника), зі змісту якого можливо прийти до висновку, що він просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки ОСОБА_1 участі у розгляді цивільної справи не брав, так як не отримував повісток про виклик до суду, з рішенням суду від 02 червня 2015 року ознайомився тільки після його отримання на свій запит лише в грудні 2021 року.

Дослідивши подане клопотання та матеріали цивільної справи, суддя вважає причини пропуску ОСОБА_1 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення поважними, та задовольняє клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду. Отже, заява перегляд заочного рішення подана у відповідності до ст.ст. 284-285 ЦПК України.

Разом з тим, суддя вважає за необхідне роз`яснити заявнику його обов`язок відповідно до ст. 126 Конституції України, ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» утримуватися від такої поведінки, яка може бути розцінена як втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, оскільки такі діє забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 260, 284-285 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Недригайлівського районного суду Сумської області від 02.06.2015 ухваленого у цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства Комерційний Банк "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Недригайлівського районного суду Сумської області від 02.06.2015 ухваленого у цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства Комерційний Банк "Приват Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,- призначити до судового розгляду на 10 годину 30 хвилин 22 лютого 2022 року в залі судових засідань Недригайлівського районного суду Сумської області, про що повідомити сторони по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:підпис З оригіналом згідно

Суддя : Н. М. Яковенко