Провадження № 2/541/5/2022
У Х В А Л А

27 січня 2022 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Городівського О.А..,

за участю секретаря судового засідання Ніколаєнко М.В.,

розглянувши в відкритому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татарінцевої Євгенії Анатоліївни, про визнання дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татарінцевої Євгенії Анатоліївни незаконними та протиправними, визнання протиправним та скасування рішення щодо припинення обтяження нерухомого майна та поновлення попереднього скасованого запису, треті особи на стороні позивача: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Пермус», Міністерство юстиції України, третя особа на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», -

в с т а н о в и в :

25.03.2019 ОСОБА_1 звернулася до Печерського районного суду м.Києва з вищезазначеним позовом.

01.04.2019 ухвалою Печерського районного суду м.Києва справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ ФК «Поліс», приватного нотаріуса Татарінцевої Є.А., треті особи: ОСОБА_2 , ТОВ «Пермус», Міністерство юстиції України, ПАТ «ВТБ Банк» про скасування рішення щодо припинення обтяження нерухомого майна передано за підсудністю до Миргородського міськрайонного суду Полтавської області.

Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 21.08.2019 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 16.09.2020 справу призначено до судового розгляду.

Незважаючи на те, що справа призначена до судового розгляд, фактичного розгляду справи не відбувається протягом тривалого часу.

Позивач ухиляється від явки до суду. Останні судові засіданні, призначені на 10.06.2021 року, 02.09.2021 року, 30.11.2021 року були відкладені за клопотаннями позивача, заявлених з підстав зайнятості в іншому судовому розгляді, хвороби та карантинних обмежень.

В судове засідання, призначене на 27.01.2022 року позивачка вкотре не з`явилася, до суду подала заяву в якій вчергове послалася на карантинні обмеження та свою хворобу, прохала відкласти розгляд справи на іншу дату.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступних висновків.

За змістом ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно до ч.2 ст.2 ЦПК України, суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У відповідності до ч.3 ст. 2 ЦПК України, однією із основних засад цивільного судочинства є зокрема, розумність строків розгляду справи судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі N 558/9/18 (провадження N 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює "право на суд", право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті. Правила, що регулюють офіційні кроки та строки, які мають бути дотримані при подачі апеляційної скарги або заяв на судовий перегляд, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України", заява N 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі N 757/23967/13-ц (провадження N 61-17220св18).

Суд враховує, що про дату, час судового засідання, при значеного на 10.06.2021 року позивачка належним чином повідомлена, судовою повісткою, про що мається відповідна розписка (а.с.140, том 4). Про дату, час судового засідання, при значеного на 02.09.2021 року позивачка належним чином повідомлялася, шляхом направлення судової повістки, на адресу яку позивач вказував для отримання поштової кореспонденції (а.с.22, том 5). Про дату, час судового засідання, при значеного на 30.11.2021 року позивачка належним чином повідомлена, судовою повісткою, про що свідчить її підпис на поштовому повідомленні (а.с.105, том 5). Про дату, час судового засідання, при значеного на 27.01.2022 року позивачка належним чином повідомлялася, шляхом направлення судової повістки, на адресу яку позивач вказував для отримання поштової кореспонденції (а.с.135, том 5).

Про обізнаність позивача щодо дат, судових засідань свідчить те, що позивач, щодо позивач звертався до суду із заявами про їх відкладення.

Доказів на підтвердження тих обставин, на які позивач посилався в якості підстави відкладення, до суду надано не було.

Заяв про проведення судового засідання без її участі позивачка до суду також не подавала.

Дії позивача штучно розширюють строки розгляду справи, які на даний момент виходять за рамки розумності.

Позивач систематично не виконує свої процесуальні обов`язки, зловживає своїми процесуальними правами тим, самим вчиняє дії які за своєю суттю суперечать завданням цивільного судочинства.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зважаючи на вищенаведене, суд вважає, що вказаний позов підлягає залишенню без розгляду, при цьому позивачу необхідно роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі ст. 257 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Поліс», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татарінцевої Євгенії Анатоліївни, про визнання дій приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Татарінцевої Євгенії Анатоліївни незаконними та протиправними, визнання протиправним та скасування рішення щодо припинення обтяження нерухомого майна та поновлення попереднього скасованого запису, треті особи на стороні позивача: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Пермус», Міністерство юстиції України, третя особа на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк» - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, положення ч.2 ст. 257 ЦПК України, згідно яких, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: О. А. Городівський