10.01.2022 Справа № 469/702/19
2/469/76/22
У Х В А Л А
10 січня 2022 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді Гапоненко Н.О.
за участю секретаря судового засідання Якубець С.В.
учасники справи:
представники позивача Кіріченко В.М., Савіхіна А.М. - не з`явились,
відповідач ОСОБА_1 - не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
в с т а н о в и в :
Позивач 10 липня 2019 року звернувся до Березанського районного суду з вказаним позовом.
02 жовтня 2019 року судом відкрито провадження у справі та призначено судове засідання 01 червня 2020 року для розгляду справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
У судове засідання представник АТ КБ ПриватБанк не з`явився, в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи без його участі.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом направлення судових повісток за зареєстрованою адресою його місця проживання, які повернуто до суду з відміткою про повернення за закінченням строку зберігання та відсутністю адресата за вказаною адресою, у зв"язку з неодноразовим неврученням відповідачу повісток судом опубліковане оголошення на офіційній сторінці Березанського районного суду Миколаївської області веб-порталу судової влади України. Надав до суду відзив, у якому просив у позові відмовити у повному обсязі, посилаючись на те, що наданий позивачем розрахунок не відповідає дійсності.
Відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Підпунктами 1, 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог.
Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17, у разі надходження до суду заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.
При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.
Отже, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як визначено нормою ч.3 ст.49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.
Відповідно до поданої заяви представник позивача просив стягнути з відповідача збільшені суми заборгованості за простроченим тілом кредиту, пенею та штрафом, та заборгованість за відсотками, нарахованими відповідно до ст.625 ЦК України, за станом на 02 липня 2020 року, тобто позивачем заявлено додаткові вимоги та за інших підстав, у тому щодо інших складових заборгованості.
При цьому, заявивши нові вимоги, від вимог про стягнення тіла кредиту (не простроченого) представник позивача не відмовляється.
З огляду на викладене суд відмовляє у прийнятті уточненої позовної заяви, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є додатковими і попередньо не заявлялися, що є новими позовними вимогами щодо іншого предмета позову та з інших підстав, що, на думку суду, свідчить про надання представником позивача фактично нового позову, що суперечить вимогам ст.49 ЦПК України.
Оскільки позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги, заява про уточнення позовних вимог підлягає поверненню позивачеві з роз"ясненням права звернення до суду з позовною заявою у загальному порядку.
Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначене на 01 червня 2020 року, заява про уточнення позовних вимог надійшла до суду лише 22 липня 2020 року, передана до установи поштового зв"язку 17 липня 2020 року, тобто з пропуском встановленого ч.3 ст.49 ЦПК України строку.
За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.49,185, 258-261 ЦПК України, суд -
п о с т а н о в и в:
Уточнену позовну заяву представника позивача АТ КБ ПриватБанк Савіхіної А.М. у цивільній справі за позовом АТ КБ ПриватБанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу.
Продовжити розгляд справи за вимогами, викладеними у позовній заяві.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.
Суддя: