Справа № 183/4548/16
№ 2-во/183/6/22

У Х В А Л А
12 січня 2022 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Парфьонова Д.О., розглянувши у письмовому провадженні в приміщені суду клопотання представника ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
заочним рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу позов задоволено, розірвано шлюб укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 10 серпня 2013 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Новомосковську реєстраційної служби Новомосковського міськрайонного управління юстиції у Дніпропетровській області за актовим записом № 284. При здійсненні державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінено на дошлюбне -« ОСОБА_3 ».
05 січня 2022 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про виправлення описки в резолютивній частині рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2016 року в частині прізвища позивача, яке змінено після розірвання шлюбу. Представник вказує, що у позовній заяві та у рішенні суду невірно зазначено дошлюбне прізвище позивача « ОСОБА_3 », в той час, як у свідоцтві про народження вказано прізвище « ОСОБА_5 » російською мовою (мовою оригіналу) та згідно з актовими записами дошлюбне прізвище позивача українською мовою записане « ОСОБА_5 », що вказує на факт описки в рішенні.
Разом з заявою про виправлення описки представником позивача також подано і заяву про витребування доказів, обґрунтоване неможливістю самостійного збирання доказів, необхідних для виправлення описки.
Вирішуючи подані заяви суд виходить з такого.
Розглядаючи заяву щодо витребування доказів суд виходить з того, що за ч.1 ст. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Оскільки розгляд справи завершено ухваленням рішення у справі, клопотання подане не у строк, встановлений законом і підлягає залишенню без задоволення.
Щодо виправлення описки, то відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.
У відповідності до п.19 постанови Пленуму про виправлення описки в ухвалі суду від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.
Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.
Як наведено в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19, судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).
Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.
Так, згідно з розділом IV § 104 Фонетичні правила правопису слов`янських прізвищ Правил українського правопису, схваленого Національною академією наук України, Міністерством освіти і науки, молоді та спорту України, Міністерством культури України, чинним на момент ухвалення рішення: 6. Російська літера и передається: в) літерою и: 2) у прізвищах, утворених від людських імен та загальних назв, спільних для української, російської та інших слов`янських мов.
У відповідності до свідоцтва про народження позивача /а.с.4/, ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася, мовою оригіналу російською: « ОСОБА_6 », яка в подальшому змінювала прізвище під час одруження /а.с.3, зворот, а.с.5/.
За таких обставин судом, під час ухвалення рішення у мотивувальній та резолютивній частинах, помилково зроблено механічну (випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу та замість вірного дошлюбного прізвища позивача - ОСОБА_5 , помилково зазначено ОСОБА_3 .
З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне задовольнити подану заяву та виправити описку, допущену через випадкову граматичну помилку під час ухвалення рішення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 83, 84, 260, 269 ЦПК України, суд, -
заяву представника ОСОБА_1 про виправлення описки - задовольнити.
Виправити описку, допущену в передостанньому абзаці мотивувальної та третьому абзаці резолютивної частин заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2016 року у цивільній справі № 183/4548/15 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, виклавши замість помилково вказаного дошлюбного прізвища ОСОБА_1 « ОСОБА_3 », вірне « ОСОБА_5 ».
Абзац 3 резолютивної частини заочного рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2016 року у цивільній справі № 183/4548/15 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, читати, як:
«При здійсненні державної реєстрації розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 змінити на дошлюбне -« ОСОБА_5 »».
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання через Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області апеляційної скарги протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем складення ухвали суду.

Ухвала суду складена і підписана 12 січня 2022 року.

Суддя Д.О. Парфьонов