Справа № 136/1491/19
провадження № 2/136/471/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2022 р. м. Липовець

Суддя Липовецького районного суд Вінницької області Кривенко Д.Т.,

розглянувши заяву представника відповідача - адвоката Власюк А.В. про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться вищевказана справа.

Представник відповідача - адвокат Власюк А.В. подав до суду заяву про відвід судді, у якій просив:

- відвести головуючого суддю Кривенка Д.Т. у справі №136/1491/19, а справу передати для розгляду іншому судді.

Заяву про відвід обґрунтовано наступними обставинами.

Ухвалою суду від 16.10.2019 відкрито провадження у справі, розгляд якої здійснювати за правила загального провадження та призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) сторін на 27.01.2020. Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду. Станом на сьогоднішній день, розгляд справи затягується, підготовче засідання не завершено, розгляд справи з безпідставних причин відкладається. Безпосередньо, представником відповідача 21.04.2021 та 17.11.2021 було подано заяви про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (наявні у матеріалах справи). Проте, суддею Кривенком Д.Т. дані заяви не були прийняті до уваги, оскільки не розглядалися і відповідних рішень не ухвалювалося. Саме ці, обставини викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Суд, вивчивши заяву представника відповідача - адвоката Власюк А.В. про відвід головуючого судді Кривенка Д.Т. у цивільній справі №136/1491/19 дійшов висновку, що така заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

В силу вимог ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом.

Гарантії незалежності та безсторонності передбачені нормами ЦПК України, які гарантують особі право на відвід.

Як визначено в ч.ч. 1-2 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених ст. 37 ЦПК України, а саме повторної його участі в розгляді справи.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 39 ЦПК України з підстав, зазначених у ст.ст. 36, 37 і 38 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи.

На обґрунтування заяви про відвід головуючого судді Кривенка Д.Т. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, представник відповідача вказує, що розгляд справи затягується, підготовче засідання не завершено й розгляд справи з безпідставних причин відкладається.

Суд вважає такі доводи необґрунтованими. Дійсно, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є розумні строки розгляду справи судом.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Згідно із ч.ч. 2-3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї зі сторін або з ініціативи суду.

Статтею 210 ЦПК України встановлено, що суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Разом з тим, суд зауважує, що обов`язковою умовою для встановлення у діях судді ознак вказаного проступку строків, зокрема невжиття суддею заходів щодо розгляду справи протягом строку, встановленого законом, чи безпідставного її затягування, є встановлення обставин, які свідчать, що таке мало місце у зв`язку з безпідставним невчиненням суддею дій, спрямованих на забезпечення розгляду справи протягом строку, встановленого законом, або умисним вчиненням дій, що мали наслідком затягування строків розгляду справи.

Суд зауважує, що у своїй практиці ЄСПЛ виходить з того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи та враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і зумовлюють певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (рішення «Бараона проти Португалії», 1987 рік, «Хосце проти Нідерландів», 1998 рік; «Бухкольц проти Німеччини», 1981 рік; «Бочан проти України», 2007 рік).

Натомість від дня постановлення ухвали суду від 16.10.2019 про відкриття провадження у справі та призначення підготовчого судового засідання з повідомленням (викликом) сторін на 27.01.2020 і до дня розгляду заяви про відвід судді, поданої представником відповідача пройшов строк протягом якого останнім від 18.03.2020 подавалися: клопотання про витребування доказів; заява про виклик свідків та про приєднання доказів. Крім того, іншою стороною заявлялися клопотання про відкладення підготовчих судових засідань через карантинні обмеження, спричинені коронавірусною хворобою, а тому, звинувачення головуючого судді Кривенка Д.Т. в умисному вчиненні дій, що мали наслідком безпідставне затягування строків розгляду справи не є обґрунтованими.

Разом з тим, п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 2, ч. 1 ст. 8 ЦПК України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини») закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, в яких були б неможливі сумніви у його безсторонності (рішення Європейського Суду з прав людини в справі Білуха проти України, від 09.11.2006).

Слід зазначити, що право сторін на справедливий суд закріплено в нормах міжнародного права, зокрема в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При розгляді заяви про відвід слід виходити саме з суб`єктивної оцінки сторони у справі щодо дій головуючого у справі. Так, якщо сторона має сумнів в безсторонності судді, хоча об`єктивно це нічим не підкріплено, то практика Європейського суду з прав людини наголошує на необхідності задоволення такої заяви про відвід судді, адже в іншому випадку це буде розцінено як порушення права особи на справедливий суд.

З огляду на вище зазначене, задля усунення будь-яких сумнівів в об`єктивності розгляду справи, суд вважає за необхідне заяву представника відповідача - адвоката Власюк А.В. про відвід головуючого судді Кривенка Д.Т. у цивільній справі №136/1491/19 - задовольнити.

Керуючись ст.ст. 36-41, 260-261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача - адвоката Власюк Анатолія Володимировича про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним - задовольнити.

Справу передати до канцелярії Липовецького районного суду Вінницької області для автоматизованого розподілу, відповідно до ст. 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро КРИВЕНКО