Справа № 129/194/22
Провадження у справі № 2/129/530/2022
У Х В А Л А

"28" січня 2022 р. м. Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області Дєдов С.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої Ради Правосуддя про захист прав споживачів, -

Встановив:

ОСОБА_1 подано до Гайсинського районного суду позовну заяву, яку було обліковано та розподілено як цивільну справу позовного провадження, у якій вказано відповідачем Вищу Раду Правосуддя про захист прав споживачів, при цьому за змістом мотивувальної і прохальної частин вказаної позовної заяви позивач ОСОБА_2 заявив із застосуванням образливих тверджень, образливих і лайливих слів позовні вимоги про зобов`язання Вищу Раду Правосуддя звільнити з посад суддів, зазначених ним у позовній заяві.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові у справі № 199/6713/14-ц Велика Палата Верховного Суду вказала, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям), не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи чи заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Закон не передбачає можливості відступу від правових висновків Верховного Суду, вони є імперативними, обов`язковими для застосування.

Оскільки зловживання процесуальними правами не допускається, із змісту поданої ОСОБА_1 позовної заяви не вбачається цивільний спір про право, а за змістом мотивувальної і прохальної частин вказаної позовної заяви позивач ОСОБА_2 заявив із застосуванням образливих тверджень, образливих і лайливих слів позовні вимоги про зобов`язання Вищу Раду Правосуддя звільнити з посад суддів, зазначених ним у позовній заяві, то суд визнає подання цього завідомо безпідставного позову, за відсутності предмета спору із застосуванням образливих тверджень зловживанням процесуальними правами ОСОБА_2 , а тому з урахуванням зазначеного в своїй сукупності на підставі ст.ст. 2, 44 ЦПК України ця позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 43, 44 ЦПК України, -

Ухвалив:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої Ради Правосуддя про захист прав споживачів.

Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Гайсинський районний суд в 15-денний строк з дня винесення ухвали (отримання копії) шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя: