Справа № 754/76/22
У Х В А Л А

Іменем України

12 січня 2022 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєва Ольга Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Інна Василівна про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 направила до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєва Ольга Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Інна Василівна про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, в якій просить: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , від 27 лютого 2016 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідчений Кобалією І.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 27 лютого 2016 року та зареєстрований в реєстрі за № 25.

Разом з позовною заявою позивачкою було подано заяву про забезпечення позову, в якій вона просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Вимоги заяви обґрунтовані тим, що 27 лютого 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 був укладений договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з яким позивачка передає у власність, а ОСОБА_4 приймає у власність вказану квартиру та зобов`язується сплатити за неї 410000 грн. Договір купівлі-продажу квартири посвідчено ОСОБА_5 , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 27 лютого 2016 року та зареєстровано в реєстрі за № 25. Договір купівлі-продажу квартири від 27 лютого 2016 року, на думку позивачки, є недійсним. Вказана квартира належала позивачці на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної у місті Києві державної адміністрації від 28 грудня 2007 року № 3429.З січня 2008 року ОСОБА_1 проживала з ОСОБА_3 однією сім`єю. Квартирою за адресою: АДРЕСА_1 користувалася дочка позивачки ОСОБА_6 із сім`єю. У січні 2016 року її дочка ОСОБА_6 повідомила, що вона взяла в ПАТ «Комерційний банк «Правекс-Банк» кредит і, що банк записав позивачку майновим поручителем за цим кредитним договором. ОСОБА_4 запропонував позивачці фіктивно "переписати" квартиру, що належить позивачці, на його ім`я, щоб уникнути претензій банку на цю квартиру. Договір купівлі-продажу квартири від 27 лютого 2016 року не був спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків. Фактично, договір купівлі-продажу квартири виконаний не був, і виконувати його ніхто не планував. ОСОБА_4 гроші позивачу не оплачував, таких грошей у нього і не було, оригінал договору купівлі-продажу квартири ОСОБА_4 віддав позивачці, квартиру позивачка йому не передавала, він нею ніколи не користувався і не був у ній зареєстрований, особові рахунки на цю квартиру ОСОБА_4 не переоформлював на своє ім`я й не збирався це робити, квартирою користувалися донька позивачки із сім`єю, комунальні платежі за весь час сплачувала позивачка, після смерті ОСОБА_4 вона переїхала проживати у вказану квартиру, проживає в ній також станом на сьогоднішній день, у цій квартирі зареєстрована з 01 вересня 2000 року. Іншого житла позивачка не має. Фіктивність договору купівлі-продажу також підтверджується розпискою ОСОБА_4 від 27 лютого 2016 року, згідно з якою він нібито зайняв у неї 410 000 грн, тобто саме таку суму, яка зазначена у договорі купівлі-продажу як вартість продажу квартири. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер. Під час звернення до нотаріуса позивачка дізналася, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 входить до складу спадкового майна після смерті ОСОБА_4 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Васильєвої О.В. від 20 жовтня 2021 року вих. № 6850/02-31 позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на 1/2 частку спадкового майна, яке складається з: 1/2 частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; та квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні чи інші відносини між позивачкою та ОСОБА_4 .

Позивачка зазначає, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 27 лютого 2016 року, укладеного між позивачем та ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобалією І.В., зареєстрованого в реєстрі за №25, оскільки ОСОБА_2 може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 на квартиру та вказана квартира може бути відчужена третім особам, тому позивачка звертається до суду з заявою про забезпечення позову. Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивачки, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову. Між сторонами виник спір щодо спадкового майна ОСОБА_4 . Отримавши право власності на спірну квартиру, відповідач має можливість відчужити її на користь інших осіб.

Вивчивши зміст заяви про забезпечення позову, суд приходить до висновку про те, що вказана заява підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права, про захист яких просить заявник, та інтересів інших учасників судового процесу.

У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як убачається із позовної заяви та зазначається позивачем у заяві про забезпечення позову позовною вимогою є визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 27 лютого 2016 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , посвідченого Кобалією І.В., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 27 лютого 2016 року та зареєстрований в реєстрі за № 25.

З матеріалів справи вбачається, що квартира належала позивачці на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації державного житлового фонду Деснянської районної адміністрації від 28.12.2007 № 3429.

Позивачка, мотивуючі позовні вимоги, посилається на те, що з січня 2008 року вона проживала з ОСОБА_3 однією сім`єю в його квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , а договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_1 від 27 лютого 2016 року не був спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків та є фраудаторним правочином.

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Відповідач є донькою ОСОБА_4 та є спадкоємцем першої черги за батьком. 04 червня 2021 року державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контора Васильєвою Ольгою Вікторівною на підставі заяви відповідача відкрито спадкову справу №574/2021 щодо майна ОСОБА_4 .

За таких обставин, накладення арешту на спірну квартиру у забезпечення даного позову є співмірним заявленим вимогам, так як предметом спору є визнання договору купівлі-продажу спірної квартири недійсним. Відповідач, набувши право власності, матиме можливість у будь-який час відчужити спірне майно на користь інших осіб, що може призвести до ускладнення виконання або неможливості виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, ускладнить поновлення порушених прав та інтересів позивача, тому обраний позивачем вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру спрямований на запобігання відчуженню нерухомого майна, яке є предметом спору, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер та не порушують права та інтереси відповідача.

Таким чином, дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку, що заява позивача підлягає задоволенню та вважає, що накладення арешту на спірну квартиру є достатнім заходом для забезпечення даного позову. Підстави для застосування зустрічного забезпечення судом не вбачаються.

Керуючись ст.ст. 149-159, 260, 353, 354 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контора Васильєва Ольга Вікторівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Інна Василівна про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним - задовольнити.

Вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Копії даної ухвали направити сторонам до відома та Деснянському районному відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) для виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та підлягає негайному виконанню, а її оскарження не зупиняє її виконання.

Ухвала є обов`язковою на всій території України та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом 3 (трьох) років в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Позивач - ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП невідомо, місце проживання: АДРЕСА_3 .

Третя особа - державний нотаріус Одинадцятої київської державної нотаріальної контора Васильєва Ольга Вікторівна - місце знаходження: м. Київ, вул. Тимошенка, 2-д.

Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кобалія Інна Василівна - місце знаходження: АДРЕСА_4 .

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК