Провадження № 2-р/761/14/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 24 жовтня 2019 року по справі № 761/46977/18 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Таскомбанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (далі по тексту - заявник) звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2019 року по справі № 761/46977/18 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Таскомбанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди, в якій позивач просив роз`яснити на підставі яких належних та допустимих доказів суд у судовому засіданні встановив, що відповідач 21.07.21 під час видачі вкладу протягом дев`яти годин з 9-ї години до 18-ї години здійснював дії щодо перевірки документів позивача з метою його ідентифікації.

Так, відповідно до ст. 271 ЦПК України, за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

Пунктом 21 Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення» від 18.12.2009р. № 14 визначено, що роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

З аналізу наведених процесуальних норм випливає, що роз`яснення судового рішення полягає у викладенні в більш чіткій та конкретній формі резолютивної частини рішення і таке роз`яснення пов`язане та має на меті забезпечити чітке і правильне виконання судового рішення, якщо його зміст є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, що виконує це судове рішення.

Роз`ясненню підлягає судове рішення, яке підлягає виконанню як у добровільному порядку, так і примусово у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження».

Судове рішення - акт судового розгляду справи будь-якого виду провадження, яке відповідно до ст. 124 Конституції України ухвалюється судами іменем України і є обов`язковим до виконання на всій території України.

Діюче процесуальне законодавство зазначає, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість судового рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому, роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що заява про роз`яснення рішення суду не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, судом встановлено, що рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 жовтня 2019 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АТ «Таскомбанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 22 лютого 2021 року рішення в частині відмови в позові про відшкодування моральної шкоди визнано нечинним у зв`язку з відмовою позивача від вказаної частини позовних вимог, в іншій частині - залишено без змін.

Рішення суду першої інстанції та апеляційної інстанції набрало законної сили.

За таких обставин, частина рішення суду першої інстанції є нечинною, а в іншій частині вказаним рішенням суду відмовлено позивачу у задоволенні позовних вимог.

Відтак вказане рішення суду не підлягає виконанню, а тому не підлягає роз`ясненню у відповідності до положень ч. 2 ст. 271 ЦПК України, що є підставою для відмови у роз`ясненню рішення суду.

Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено (ч. 4 ст. 271 ЦПК України).

Керуючись ст. 271 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 24 жовтня 2019 року по справі № 761/46977/18 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Таскомбанк» про відшкодування збитків та моральної шкоди.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку ст. 261 ЦПК України.

Суддя: