Справа №345/4761/21
Провадження № 2/345/63/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.01.2022 року м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого судді Миговича О.М.

секретаря Бабійчук Л.В.

з участю: позивача - ОСОБА_1

представників позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3

відповідача - ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні спільною криницею та зобов`язати ліквідувати септик, суд

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до суду із вищенаведеним позовом.

Заявлені вимоги мотивує тим, що вона є власником будинковолодіння по АДРЕСА_1 . ЇЇ сусідом є відповідач ОСОБА_4 , з яким у них в спільному користуванні знаходиться криниця. Незважаючи на те, що криниця знаходиться у спільному користуванні, впродовж 2021 року вона не мала змоги вільного доступу до криниці, відбирання води та проведення очисних робіт. Відповідач встановив на криниці металічні засоби, які перешкоджають вільному доступу до криниці. В серпні місяці вона намагалась вчинити дії щодо очистки криниці, однак через закриту частину верху, вона не змогла цього зробити. З даного приводу вона неодноразово зверталась до правоохоронних органів та органів місцевого самоврядування. На всі її звернення їй було рекомендовано звернутись до суду.

Також зазначила, що відповідач на власній прибудинковій території провів будівництво «септика» - вигрібної ями для збору каналізаційних відходів та побутового призначення. При будівництві «септика» відповідачем не дотримано вимог ДБН та «Державних санітарних норм та правил утримання територій населення місць».

22.09.2021 року позивачці направлено лист головного управління держспоживслужби в Івано-Франківській області, відповідно до якого в ході перевірки встановлено, що на відстані 15 м знаходиться вигріб відповідача ОСОБА_4 , що може бути причиною забруднення шахтового колодязя. Зазначений вигріб знаходиться на відстані 0,3 м від межі землекористування та фундаменту огорожі, що є порушенням вимог ДБН. Згідно до акту обстеження вигрібна яма облаштована відповідачем на відстані менше 20 м від криниці, що є порушенням вимог ДБН в частині відстані до питного колодязя (має становити не менше 20 м ). З даного приводу, позивачка також неодноразово зверталась зі скаргами до органів місцевого самоврядування та правоохоронних органів з проханням зобов`язати відповідача виконати усі необхідні дії для відновлення санітарних норм, передбачених ДБН.

Сам факт порушення вимог санітарного законодавства при спорудженні септика-вигребу, об`єктивно вказує про наявність перешкод позивачу у здійсненні ним права користування та розпорядженням своїм майном та порушення його права на безпечне для життя і здоров`я довкілля.

Позивачка позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить позов задоволити.

Представник позивача ОСОБА_3 суду пояснив, що позивачці належить будинковолодіння по АДРЕСА_1 , яке межує із земельною ділянкою і будинковолодінням відповідача ОСОБА_4 . Відповідно до технічного паспорта в їхньому спільному користуванні знаходиться криниця, якою вони у всій часто спільно користувались. В свою чергу відповідач впродовж 2020-2021 р.р. встановив на криницю металоконструкцію, яка не дає можливості нормального доступу до криниці, а саме: користуватись нею, викачувати воду. Крім того у будинковолодінні відповідача не має централізованої каналізації. Відповідно до норм ДБН облаштування септика має певні вимоги. Він повинен бути об лаштованим на відстані не менше 12 м від споруди. У свою чергу септик, який знаходиться на земельні ділянці відповідача, знаходиться на відстані 8 м до стіни будинку позивачки. Це порушує права позивачки визначені поняттям добросусідства. Тому із цих підстав просить усунути перешкоди у користуванні криницею, а також зобов`язати відповідача перенести септик.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги повністю підтримав, надав пояснення аналогічні змісту позовної заяви. Просив позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач позов не визнав з наведених у відзиві підстав та просить у задоволенні позові відмовити.

Представник відповідача ОСОБА_5 суду пояснила, що її довіритель ОСОБА_4 являється власником домогосподарства АДРЕСА_1 . Разом із позивачкою в них у спільному користуванні є криниця. Дана криниця не є криницею із питною водою. Оскільки вода у ній є непридатна для пиття, а тільки для господарських потреб.Цей факт зазначено в Акті від 25.05.2021 року при обстеженні робочою комісіїєю. Будинковолодіння ОСОБА_1 забезпечено питною водою централізованого водопостачання КП «Водотеплосервіс» Калуської міської ради.

З фотографій, які долучені до матеріалів справи позивачкою, видно, що зі сторони її подвір`я є вільний доступ до криниці. З своєї сторони відповідач загородив криницю, оскільки у його господарстві проживає внук, ОСОБА_6 , який хворий на аутизм і дана криниця є для нього вкрай небезпечна. Дане домогосподарство відповідач успадкував після смерті батька у 2001 році. Батько побудував будинок у 1985 році. У Свідоцтві про право на спадщину за заповітом від 21.07.2001 року у переліку спадкового майна- криниця відсутня, також вона не зазначена в технічному паспорті і відсутня в плані забудови земельної ділянки від 1978 року.

Щодо ліквідації септика- вигрібної ями для збору каналізаційних та побутових відходів, позивачка зазначає, що на своїй земельній ділянці відповідач побудував септик, який не відповідає санітарним вимогам. Це не відповідає дійсності, оскільки він побудований у 1980 році його батьком згідно плану забудови земельної ділянки від 1978 року, що визнали всі комісії, які навідувалися на скарги ОСОБА_1 і висновки яких додані до матеріалів справи.

Доступ до криниці зі своєї сторони у ОСОБА_1 є і вона має право його облаштувати як вважає за потрібно. Відповідач колодязь загородив зі своєї сторони, так як ним не користується і для безпеки онука, який хворий на аутизм. Просить у задоволенні позову відмовити.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що сторони по справі являються її сусідами. Її будинок знаходиться через дорогу до будинку ОСОБА_8 . Вона часто заходить до сусідів, як до ОСОБА_8 так і до ОСОБА_9 . Їй відомо, що була побудована спільна криниця до якої вони ходили набирати воду. В даний час це не можна зробити, тому що там закрито, заварено, доступ до криниці обмежив їхній сусід ОСОБА_9 . Також їй відомо, що на подвір`ї у ОСОБА_9 знаходиться септик, вона бачила, як його прокладали. ОСОБА_10 знаходиться біля центральної дороги. ОСОБА_10 позивачки ОСОБА_8 також знаходиться біля центральної дороги.

Свідок ОСОБА_11 суду пояснив, що він являється онуком позивачки ОСОБА_8 . Часто приїжджає до своєї бабусі літом де тимчасово проживає. До недавного часу з криниці можна було набрати води. Однак на весні 2021 року криниця була змінена, відсутня корба, перекриті металеві конструкції на криниці та заварений прохід до неї, поставлений глухий паркан. Септик побудований впритул до їхньої межі та дуже близько до криниці.

Суд, вислухавши сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 являється власником житлового будинку по АДРЕСА_2 (а.с.13). Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ЯД №869810, ОСОБА_1 також є власником земельної ділянки площею 0,0786 га. Цільове призначення: для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (а.с.16).

Згідно свідоцтва про право на спадщину, відповідач ОСОБА_4 являється власником домогосподарства по АДРЕСА_2 (а.с.41).

Судом встановлено, що у спільному користуванні у сторін знаходиться криниця.

Позивачка стверджує, що впродовж 2021 року вона не має змоги вільно користуватись криницею, відбирати із неї воду та проводити очисні роботи, оскільки її сусід відповідач ОСОБА_4 встановив на криниці металеві засоби, які перешкоджають вільному доступу до криниці.

На підставі звернення позивачки від 12 травня 2021 року щодо порушення правил благоустрою на межі сусідніх ділянок по АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 , робочою групою відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Калуського міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Івно-Франківській області, було встановлено, що на спільній сусідській межі розташований шахтний колодязь, побудований спільно сусідами ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Технічної документації на колодязь не надано. Від колодязя на відстані 15,0 м вище по нахилу ділянки розташований ненакритий від дощових опадів вигріб і дворовий туалет інших (других) сусідів, що може втановити потенційне джерело забруднення води даного колодязя, наявності неприємного запаху, надмірної кількості мух на території земельної ділянки заявниці.Також у даному Акті зазначено, що будинковолодіння ОСОБА_1 забезпечено питною водою централізованого водопостачання КП «Водотеплосервіс» Калуської міської ради. Заявницею ОСОБА_8 не надано робочій групі результатів лабораторних досліджень води питної із наявного шахтного колодязя на мікробіологічні та санітарно-хімічні показники, проведених до моменту ймовірного забруднення води звалищем трави з території ОСОБА_4 (а.с.49).

У відповіді відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міськоїх ради від 28.08.2021 року за № 02-29/151 зазначено, що «Проти проведення позапланової перевірки проголосували всі присутні члени комісії. Однак, «Під час розгляду звернення встановлено, що за вищевказаною адресою: сусід ОСОБА_4 обмежує доступ до спільної криниці, яка знаходиться на спільній межі земельної ділянки.» При цьому не вказали, в чому це обмеження виражається і як усунути недоліки, щоб ОСОБА_1 могла користуватися колодязем. Адже вона має доступ до колодязя зі своєї сторони подвір`я і може його облаштувати, як вважає за потрібне. Відповідач загородив колодязь зі своєї сторони, так як ним не користуюся і для безпеки онука.

З фотографій, які долучені до матеріалів справи позивачкою, видно, що зі сторони її подвір`я є вільний доступ до криниці. З сторонни відповідача доступ до криниці загороджений, оскільки, як встановлено в судовому засіданні у його господарстві проживає внук, ОСОБА_6 , який хворий на аутизм і дана криниця є для нього вкрай небезпечна.

Також позивачка стверджує, що відповідач на власній прибудинковій території провів будівництво септика-вигрібної ями для збору каналізаційних відходів, однак при будівництві недотримано вимог ДБН.

Як вбачається з відповіді відповіді ГУ Держпродспоживслужби в Івано-Франківській області від 22.09.2021 року за № 24/4468 , яка надана ОСОБА_1 , зазначено « На сусідній межі ( АДРЕСА_1 та АДРЕСА_3 , облаштований шахтний колодязь на відстані 15.0 м, вище по нахилу ділянки розташований ненакритий від дощових опадів вигріб і дворовий туалет інших сусідів, що може становити потенційне джерело забруднення води даного колодязя.

Згідно ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У відповідності до статті 12 ЦПК України, принцип змагальності зобов`язує кожну сторону довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 1.1 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затвердженихНаказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.03.2011 року № 145, який набрав чинності з 01.01.2012 року, вигрібна яма (вигріб) - інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів.

Відповідно до п. 2.22 вказаних Державних санітарних норм та правил, в умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Аналіз наведених норм процесуального права дає підставу вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів.

Щодо тверджень позивачки про усунення порушення щодо користування криницею, суд зазначає, що ні позивачка ні представники позивачкине вказали, в чому це обмеження виражається і як усунути недоліки, щоб ОСОБА_1 могла користуватися колодязем. Адже як вбачається із фото світлин, які долучені позивачкою, вона має доступ до колодязя зі своєї сторони подвір`я і може його облаштувати, як вважає за потрібне.

Отже, доводи позивачки та представників позивачки про перешкоди у користуванні криницею зі сторони відповідача ОСОБА_4 не підтверджені належним і допустимими доказами.

Також щодо покликань позивача та представників позивачки про порушення Державних будівельних норм, суд зазначає, що вони не володіють спеціальними знаннями та навичками для дослідження поданої технічної документації та встановлення порушення ДБН.

При цьому факти порушення ДБН можуть бути встановлені відповідним спеціалістом або експертом. Проте, позивача та представники позивачки не надали суду висновку експерта про порушення ДБН та не клопотали про виклик спеціаліста для надання ним відповідної інформації, в тому числі про призначення і проведення відповідних експертиз.

За ч. 1 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Однак, позивач не скористався своїм правом на проведення експертизи.

На підставі з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається позивачка та представники позивачки як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні криницею, а також про зобов`язання відповідача ліквідувати септик не доведені.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 12,76,78,80,81,141,259,263-265ЦПК України, суд -

р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні спільною криницею та зобов`язати ліквідувати септик відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 в користь ОСОБА_4 - 3000 грн. за надання правничої допомоги.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Головуючий