Номер провадження 2/756/1105/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Шролик І.С.

секретар судового засідання - Михнюк В.М.

за участю третьої особи - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , державний нотаріус Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїси Семенівни про розірвання договору довічного утримання та розірвання договору про зміну набувача в договорі довічного утримання,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач у липні 2021 року звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просив суд: розірвати договір довічного утримання (догляду) від 01квітня 2010 року, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , який був посвідчений державним нотаріусом Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїсою Семенівною та зареєстрованого в реєстрі за № 3-985; розірвати договір про заміну набувача в договорі довічного утримання від 03 листопада 2011 року, що був укладений між ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , посвідчений державним нотаріусом Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїсою Семенівною та зареєстрованого в реєстрі за № 3-3851.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2021 року справу передано головуючому судді Шролик І.С.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року позовну заяву залишено без руху, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

09 вересня 2021 року представник позивача - адвокат Бутко Д.Г. на виконання вимог ухвали суду від 04 серпня 2021 року надав оригінал квитанції про сплату судового збору.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13 вересня 2021 року відкрито спрощене провадження по справі та призначено справу до розгляду на 05 жовтня 2021 року на 12.00 год.

В судове засідання призначене на 05 жовтня 2021 року позивач та його представник не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки (а.с. 71 том 1). Підготовче судове засідання було відкладено до 04 листопада 2021 року на 12.00 год.

На підставі ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 05 жовтня 2021 року вирішено здійснювати розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження.

Від відповідача ОСОБА_3 11 жовтня 2021 року надійшов відзив на позовну заяву із наданням доказів відправки усім учасникам справи.

Від третьої особи ОСОБА_1 22 жовтня 2021 року надійшли письмові пояснення на позовну заяву.

Від відповідача ОСОБА_3 03 листопада 2021 року на адресу суду надійшли письмові пояснення.

В підготовчому судовому засіданні 04 листопада 2021 року представник позивача - адвокат Бутко Д.Г. заявив клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи. Судове засідання відкладено до 30 листопада 2021 року на 11.00 год.

В судове засідання призначене на 30 листопада 2021 року позивач та його представник не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою про повідомлення про день та час слухання справи (а.с. 127, том 2).

За клопотанням представника позивача Бутка Д.Г. , що надійшло засобами електронного зв`язку судовий розгляд справи відкладено на 17 січня 2022 року на 12.00 год. (а.с. 141 том 2).

В судове засідання призначене на 17 січня 2022 року позивач та його представник повторно не з?явилися.

31 грудня 2021 року на адресу суду надійшов лист від позивача ОСОБА_2 , з якого вбачається, що він обізнаний, про час наступного судового засідання, яке відбудеться о 12.00 год. 17 січня 2022 року, про що особисто зазначив у поданій заяві.

Окрім того, представник позивача ОСОБА_9 , 12 січня 2022 року подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в якому просить суд відкласти судове засідання призначене на 12.00 год. 17 січня 2022 року, у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні, що свідчить про те, що представник позивача належним чином сповіщена про дату та час судового засідання. В клопотанні адвокат Зубко А.О. просить відкласти розгляд справи, у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні по справі № 361/4114/19, яка розглядатиметься Броварським міськрайонним судом Київської області 17 січня 2022 року о 14.00 год., проте не надає докази на підтвердження того, що є представником сторони в даній справі.

В судовому засіданні 17 січня 2022 року третя особа ОСОБА_1 заперечував проти відкладення розгляду справи зауважив, що протягом тривалого часу він відривається він особистих справ, приїжджає в судові засідання, проте позивач та його представник неодноразово в судове засідання не з`являються з різних підстав.

Судом на обговорення поставлено питання про залишення позову ОСОБА_2 , без розгляду враховуючи повторну неявку в судові засідання належним чином повідомленого позивача з та його представника.

В судовому засіданні третя особа ОСОБА_1 не заперечував проти залишення позову без розгляду.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «ЮніонАліментаріаСандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі № 658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

З огляду на те, що судом призначався розгляд справи на 05 жовтня 2021 року, 04 листопада 2021 року, 30 листопада 2021 року та 17 січня 2022 року, жодного разу позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, представник позивача Бутко Д.Г. був присутнім лише один раз 04 листопада 2021 року. За його клопотанням судовий розгляд справи відкладено 30 листопада 2021 року.

Враховуючи повторну неявку в судові засідання належним чином повідомленого позивача та його представників, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду.

Разом з тим, залишення позову без розгляду не порушує право позивача на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , державний нотаріус Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори Іваненко Раїси Семенівни про розірвання договору довічного утримання та розірвання договору про зміну набувача в договорі довічного утримання - залишити без розгляду, роз`яснивши, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 18 січня 2022 року.

Суддя І.С. Шролик