Справа №295/198/22
У х в а л а

Про залишення позовної заяви без руху

11 січня 2022 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області, Департаменту реєстрації Житомирської міської ради про звільнення майна з під арешту та про скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить звільнити з-під арешту нерухоме майно, а саме: житловий будинок АДРЕСА_1 ; скасувати рішення Першої Житомирської державної нотаріальної контори, як державного реєстратора від 20.07.2006 року № 3690964, прийняте на підставі повідомлення Тресту їдалень від 29.10.1960 року щодо обтяження нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_1

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в заяві повинен бути зазначений зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч викладеному, в позовній заяві відсутній виклад обставин з посиланням на докази, що їх підтверджують, в чому полягають неправомірні дії Першої Житомирської державної нотаріальної контори, як державного реєстратора, під час винесення рішення про внесення запису про арешт на майно від 20.07.2006 року, які вимоги закону були порушені або не дотримані.

Згідно зі ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідно до Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном. Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

З викладеного вбачається, що відповідачем у даній справі не може бути орган, який вносив відповідний запис про накладення арешту.

З урахуванням викладеного, позивачу слід уточнити склад учасників судового розгляду.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

За правилами ч.ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

В позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що арешт на майно накладений відповідно до повідомлення Трест їдалень від 29.10.1960 року, яке було ліквідовано за рішенням Житомирської міської ради, проте до позовної заяви не долучені докази, які підтверджують, що вказане об`єднання ліквідоване. В позовній заяві, як і в долучених до неї документах, відсутні відомості про наявність чи відсутність правонаступників після ліквідації Тресту їдалень, а не вирішення питання про залучення їх до участі в справі може призвести до порушення їх прав.

Серед іншого, позивачем до позовної заяви не долучено докази, які підтверджують перехід права власності в порядку спадкування від ОСОБА_2 , зокрема, щодо заміни прізвища спадкодавця з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ».

В той же час, у разі неможливості самостійно надати такі докази, всупереч вимогам ст. 84 ЦПК України, позивачем до позову не долучено клопотання про їх витребування.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем одночасно заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру про: 1) звільнення майна з-під арешту; 2) скасування рішення Першої Житомирської державної нотаріальної контори від 20.07.2006 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», визначено, що у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 2481,00 гривні.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

До позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 992, 40 грн., отже, позивачу слід доплатити судовий збір з однієї вимоги немайнового характеру у розмірі 992,40 грн. та надати суду відповідну квитанцію (ч.4 ст. 175 ЦПК України).

З огляду на те, що позивач подав позов, який не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, не долучив докази на підтвердження обставин, викладених в позові, не визначив повне коло учасників судового розгляду, позовна заява не повному обсязі оплачена судовим збором, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись ст.ст. 4, 177, 185 України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення виявлених недоліків строк, що не перевищує 7 (семи) календарних днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Стрілецька