Справа № 651/449/21
Провадження № 2/651/7/22
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
20.01.2022 року смт Верхній Рогачик
Верхньорогачицький районний
суд Херсонської області в складі:
судді ЗАГРУННОГО В.Г.
секретаря БЕДЮХ А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Верхньорогачицького районного суду Херсонської області в смт. Верхній Рогачик Верхньорогачицького (Каховського) району Херсонської області цивільну справу № 651/449/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся до суду з позовною заявою в якій вказав, що 17.10.2017 року він уклав шлюб з ОСОБА_3 , який зареєстрований цього ж дня Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 32.
Від подружнього життя мають малолітнього сина: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Вони втратили почуття поваги та любові одне до одного. Можливості зберегти сім`ю немає. Спору про поділ майна, що є їх спільною власністю немає.
За таких обставин позивач вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки суперечить його інтересам.
На примирення не згоден і просить суд розірвати шлюб.
Ухвалою від 21.12.2021 року провадження у справі відкрито та призначено до судового засідання за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 20.01.2022 року.
Позивач в судове засідання не з`явився, але при подачі позову просив справу розглянути за його відсутності та позов задовольнити.
Відповідач в судове засідання також не з`явилася, але надіслала заяву (а.с.15), згідно якої справу просила розглянути за її відсутності, позов визнала та не заперечила проти його задоволення. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_5 ».
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки згідно статті 24 Сімейного Кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Так, судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 17.10.2017 року Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 32, що підтверджено відповідним свідоцтвом серія та номер НОМЕР_1 (а.с. 4). Від спільного життя позивач та відповідач мають малолітнього сина: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено відповідним свідоцтвом серії НОМЕР_2 (а.с.5).
Подружні відносини між сторонами припинилися, спільне господарство не ведуть, спору про поділ майна, що є їх спільною власністю, а також про виховання, проживання та утримання дитини немає.
У відповідності до ч.1 ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
За правилами ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Як вбачається із п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
У ст. 17 Закону України №3477-IV від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зазначено, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права».
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Таким чином, приймаючи до уваги, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Крім того, відповідно до ст. 113 СК України особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тому, з урахування викладеного, а також враховуючи заяву відповідача з даного приводу, суд вважає необхідним після розірвання шлюбу не змінювати ОСОБА_2 її прізвище на дошлюбне.
Оскільки позивачем не заявлено вимогу про стягнення з відповідача на його користь понесених судових витрат, то дане питання, яке регулюється ч. 1 ст. 141 ЦПК України, розгляду не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 105, 110, 112, 114, 115 СК України, ст.ст. 5, 10, 12, 13, 76, 82, 200, 264, 265, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований 17.10.2017 року Верхньорогачицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, актовий запис № 32.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 її прізвище на дошлюбне не змінювати.
Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя

Верхньорогачицького районного

суду Херсонської області В.Г. Загрунний