Справа № 755/3030/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" січня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Арапіної Н.Є., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення запису про право власності,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення запису про право власності. Свої вимоги мотивував тим, що 31 травня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 було укладено договір кредиту № 028/25-198, відповідно до якого відповідач отримала грошові кошти у розмірі 100 000,00 доларів США на строк до 31 травня 2017 року (включно). 31 травня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 укладено іпотечний договір № 028/15-269, відповідно до якого відповідач передала в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 . 19 березня 2009 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір про внесення змін № 1 до договору кредиту № 028/25-198 від 31 травня 2007 року, яким продовжено термін повернення кредиту до 31 травня 2022 року. 23 серпня 2019 року позивачем на адресу відповідача ОСОБА_1 направлено повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта 12 травня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем прийнято рішення № 52197907 про реєстрацію за Акціонерним товариством «Альфа-Банк» права власності на квартиру АДРЕСА_1 . 12 січня 2021 року наказом Міністерства юстиції України № 93/5 скаргу ОСОБА_1 від 09 червня 2020 року задоволено в повному обсязі та скасовано рішення від 12 травня 2020 року № 52197907, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем. Позивач вважає, що Комісія з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України вправі розглядати лише скарги на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, які стосуються нерухомого майна , що не є предметом іпотеки та не є забезпеченням за іпотечними договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про іпотеку». Крім того, позивач не був належним чином повідомлений про дату та час розгляду скарги, внаслідок чого був позбавлений надати письмові пояснення та заперечення на доводи скаржника. У зв`язку з чим просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України № 93/5 від 12 січня 2021 року; поновити запис про право власності № 36461024 від 06 травня 2020 року, внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 52197907.

Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

31 травня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 було укладено договір кредиту № 028/25-198, відповідно до якого відповідач отримала грошові кошти у розмірі 100 000,00 доларів США на строк до 31 травня 2017 року (включно) (а.с. 7-9).

31 травня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 укладено іпотечний договір № 028/15-269, відповідно до якого відповідач передала в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 11-12).

19 березня 2009 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступником, якого є позивач) та відповідачем ОСОБА_1 укладено договір про внесення змін № 1 до договору кредиту № 028/25-198 від 31 травня 2007 року, яким продовжено термін повернення кредиту до 31 травня 2022 року (а.с. 10).

23 серпня 2019 року позивачем на адресу відповідача ОСОБА_1 направлено повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням (а.с. 13, 14, 15).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта 12 травня 2020 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем прийнято рішення № 52197907 про реєстрацію за Акціонерним товариством «Альфа-Банк» права власності на квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 17-18).

12 січня 2021 року наказом Міністерства юстиції України № 93/5 скаргу ОСОБА_1 від 09 червня 2020 року задоволено в повному обсязі та скасовано рішення від 12 травня 2020 року № 52197907, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем (а.с. 42).

Позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України № 93/5 від 12 січня 2021 року; поновити запис про право власності № 36461024 від 06 травня 2020 року, внесений на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 52197907.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Комісія з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України вправі розглядати лише скарги на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, які стосуються нерухомого майна , що не є предметом іпотеки та не є забезпеченням за іпотечними договорами, укладеними відповідно до Закону України «Про іпотеку». Крім того, позивач не був належним чином повідомлений про дату та час розгляду скарги, внаслідок чого був позбавлений надати письмові пояснення та заперечення на доводи скаржника.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Представник відповідача Міністерства юстиції України скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого позовні вимоги не визнав повністю, оскільки відповідно до приписів частини 1 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

На підтвердження відзиву представник відповідача надав суду копію наказу Міністерства юстиції України №93/5 від 12 січня 2021 року (а.с. 42), висновок колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 29 вересня 2020 року (а.с. 43-45), копію скарги ОСОБА_1 з додатками до неї (а.с. 46-77), висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 29 вересня 2020 року (а.с. 78-79), лист Міністерства юстиції України щодо виконання наказу Міністерства юстиції України № 93/5 від 12 січня 2021 року (а.с. 81-82).

Відповідач ОСОБА_1 не скористалася своїм процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк.

Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович не скористався своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову.

Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямовані на забезпечення визнання та захисту державою таких прав регулює Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Згідно пункту 1 частини 1 статті 2 вказаного Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що загальними засадами державної реєстрації прав є: 1) гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження; 2) обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав; 3) публічність державної реєстрації прав; 4) внесення відомостей до Державного реєстру прав виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом; 5) відкритість та доступність відомостей Державного реєстру прав.

Приписи частини 1 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачають, що до повноважень суб`єктів державної реєстрації прав належить: 1) забезпечення: проведення державної реєстрації прав; ведення Державного реєстру прав; взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; формування та ведення реєстраційних справ; 2) здійснення інших повноважень, передбачених цим Законом та іншими нормативно- правовими актами.

Згідно ч. 2 ст. 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб`єкти; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори).

Згідно з п.1 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 року № 228 (далі - Положення № 228), Міністерство юстиції України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

У розрізі приписів статті 7 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» пунктами 6, 7 визначено, що Міністерство юстиції України:

- забезпечує доступ до Державного реєстру прав державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, визначених цим Законом, інших суб`єктів, право доступу яких визначено цим Законом, та приймає рішення про тимчасове блокування або анулювання такого доступу у випадках, передбачених цим Законом;

- розглядає скарги на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом;

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 37-1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» саме Міністерством юстиції України здійснюється контроль у сфері державної реєстрації прав, у тому числі шляхом моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав з метою виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав.

За результатами моніторингу реєстраційних дій у Державному реєстрі прав у разі виявлення порушень порядку державної реєстрації прав державними реєстраторами, уповноваженими особами суб`єктів державної реєстрації прав Міністерство юстиції України проводить перевірки державних реєстраторів чи суб`єктів державної реєстрації прав.

Згідно ст. 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об`єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення реєстраційних дій забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Так, Міністерство юстиції України, контролює діяльність реєстраторів у спосіб, передбачений законодавством, у тому числі шляхом розгляду скарг на дії державного реєстратора та проведення моніторингу його дій.

Відповідно до пункту 8 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25 грудня 2015 року, у разі коли під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації відповідно до пункту 5 цього Порядку не виявлено підстав для відмови в її задоволенні чи підстав для пересилання її за належністю, Мін`юст чи відповідний територіальний орган здійснює колегіальний розгляд такої скарги на предмет наявності (відсутності) порушень закону в рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту, що оскаржуються.

Згідно з пунктом 9 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Для розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально Мін`юст чи відповідний територіальний орган запрошує скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів. Відсутність осіб, визначених абзацом першим цього пункту, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду (п. 10 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції).

Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел) (п. 11 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції).

Пунктом 13 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції передбачено, що за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок про те, чи: 1) встановлено наявність порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту; 2) підлягає скарга у сфері державної реєстрації задоволенню (в повному обсязі чи частково (з обов`язковим зазначенням в якій частині) шляхом прийняття Мін`юстом чи відповідним територіальним органом рішень, передбачених законом.

Відповідно до висновку Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції:

1) Скаржниця ( ОСОБА_2 ), у скарзі зазначає, що на забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором 31.05.2007 між нею та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Альфа-Банк», укладений Іпотечний договір №028/15-269, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Онищенко В.С., зареєстрований в реєстрі за № 2006 (далі - Іпотечний договір), предметом якого є квартира, яка належить скаржниці на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 , виданого 11.01.2006 Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської Ради (Київської міської державної адміністрації).

2) 3 відомостей Державного реєстру прав встановлено, що на підставі оскаржуваного рішення приватним нотаріусом Юдіним М.А. відкрито розділ Державного реєстру прав на квартиру та внесено запис про право власності № 36461024 АТ «Альфа- Банк» на неї. Оскаржуване рішення прийнято приватним нотаріусом Юдіним М.А. за результатом розгляду заяви про державну реєстрацію права власності від 06.05.2020 № 39477173 (далі - Заява), до якої додано, зокрема, дублікат Іпотечного договору, повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки від 29.08.2019 № 625, рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, довідку від 06.05.2020. Водночас до Заяви не додано згоду іпотекодавця на набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки.

3) При цьому приватним нотаріусом Юдіним М.А. не було встановлено наявності зареєстрованого права власності іпотекодавця на інше нерухоме житлове майно (його частину) у Державному реєстрі прав чи в його невід`ємній архівній складовій частині, а державному реєстратору не було надано документів, якими підтверджується, що відповідне нерухоме житлове майно не є місцем постійного проживання іпотекодавця.

4) Пунктом 2 частини третьої статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію, речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон) встановлено, що державний реєстратор перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.

5) Згідно з частиною першою статті 23 Закону розгляд заяви про державну реєстрацію прав може бути зупинено державним реєстратором, зокрема у випадку подання документів для державної реєстрації прав не в повному обсязі, передбаченому законодавством.

6) Відповідно до пункту 40 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі- Порядок №1127) визначено, що державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених статтею 27 Закону та Порядком №1127.

7) Пунктом 61 Порядку №1127 визначено, що протягом дії Закону України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, яким є нерухоме житлове майно загальною площею в межах, визначених зазначеним Законом, що виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, також подається заява, що підтверджує згоду іпотекодавця - громадянина України на набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки, справжність підпису на якій засвідчується відповідно до Закону України "Про нотаріат", крім випадків встановлення державним реєстратором наявності зареєстрованого права власності іпотекодавця на інше нерухоме житлове майно (його частину) у Державному реєстрі прав чи в його невід`ємній архівній складовій частині або надання державному реєстратору документів, якими підтверджується, що відповідне нерухоме житлове майно не є місцем постійного проживання іпотекодавця.

8) Відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини шостої статті 37 Закону за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України приймає мотивоване рішення, зокрема про задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про скасування рішення про державну реєстрацію прав.

9) Таким чином, оскаржуване рішення, прийняте приватним нотаріусом Юдіним М.А. з порушенням вимог пункту 2 частини 3 статті 10, частини 1 статті 23 Закону, пунктів 40, 61 Порядку № 1127, підлягає скасуванню, а скарга задоволенню.

Однак, позивачем не надано належних та допустимих доказів відсутності порушень приватним нотаріусом Юдіним М.А. вимог пункту 2 частини 3 статті 10, частини 1 статті 23 Закону, пунктів 40, 61 Порядку № 1127, чим не виконано вимоги ст. 12 ЦПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Твердження позивача про не повідомлення про дату та час розгляду скарги, внаслідок чого позивач був позбавлений надати письмові пояснення та заперечення на доводи скаржника, спростовуються заявою представник позивача про ознайомлення з матеріалами скарги ОСОБА_1 від 29 вересня 2020 року (а.с. 61) та відповіддюь на скаргу ОСОБА_1 (а.с. 62-67).

Відповідно до приписів частини 1 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» рішення дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Кожна особа має право звернутись за захистом своїх прав, у випадку порушення їх відповідним рішенням, дією чи бездіяльністю державного реєстратора.

Можливість звернутися до суду за захистом порушеного права на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, не позбавляє права оскарження рішень, дій або бездіяльності державного реєстратора до Міністерства юстиції України.

Отже, судом встановлено, що наказ Міністерства юстиції України від 12 січня 2021 року №93/5 «Про задоволення скарги», яким було задоволено скаргу ОСОБА_1 є правомірним та таким, що прийнятий на законних підставах, з дотриманням встановленої процедури прийняття.

Тому з урахуванням викладеного суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення запису про право власності.

Керуючись ст.ст. 19, 129 Конституції України, Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядком розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25 грудня 2015 року, ст. ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Альфа-Банк» до Міністерства юстиції України, ОСОБА_1 за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення запису про право власності відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна