Справа № 676/7645/21
Номер провадження 2-з/676/2/22
УХВАЛА

06 січня 2022 року м. Кам`янець-Подільський

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Швець О.Д., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із вимогами до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , треті особи на стороні відповідачів без самостійних вимог Приватний нотаріус Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Цвіляк А.О., ОСОБА_19 про визнати договорів купівлі-продажу земельних ділянок в частині покупця недійсними та переведення прав покупця за договорами купівлі-продажу на ОСОБА_1 . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні земельні ділянки були придбані ОСОБА_1 під час шлюбу з ОСОБА_19 , яка без його згоди відчужила спірні земельні ділянки, що є спільним майном подружжя, ОСОБА_2 .

Одночасно з пред`явленням позову, позивачем ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову, просить накласти арешт на земельні ділянки кадастровий номер :10:001:0108 по АДРЕСА_1 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0102 по АДРЕСА_1 площею 0,0990 га, кадастровий номер :10:001:0115 по АДРЕСА_1 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0092 по АДРЕСА_2 площею 0,0463 га, кадастровий номер :10:001:0093 по АДРЕСА_3 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0095 по АДРЕСА_4 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0107 по АДРЕСА_1 площею 0,0994 га, кадастровий номер :10:001:0106 по АДРЕСА_4 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0103 по АДРЕСА_1 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0105 по АДРЕСА_1 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0094 по АДРЕСА_5 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0101 по АДРЕСА_1 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0098 по АДРЕСА_3 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0099 по АДРЕСА_6 площею 0,0442 га, кадастровий номер :10:001:0096 по АДРЕСА_2 площею 0,1 га, кадастровий номер :10:001:0097 по АДРЕСА_7 площею 0,1 га.

З метою створення перешкод та унеможливлення відновлення порушених прав позивача, відповідач може відчужити земельні ділянки третій особі. У разі відчуження земельної ділянки - новий власник майна буде вважатися добросовісним набувачем, що значно ускладнить можливість позивача захистити свої права у вказаному провадженні, оскільки при виникненні зазначених обставин фактично відбудеться зміна власника майна, що в свою чергу призведе до того, що після вирішення вказаної справи необхідно буде звертатися вже з новим позовом, використовуючи вже інші способи захисту своїх прав. Указаний вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами, а невжиття вказаних заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали заяви, вважаю, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суд повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

У заяві заявник просить застосували такий захід забезпечення позову як накладення арешту на земельні ділянки.

Позивачем заявлено вимоги про визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельних ділянок, придбаних у ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , в частині покупця та переведення прав покупця на позивача.

Позивач не обґрунтував підстави застосування запобіжного заходу у вигляді накладення арешту на спірні земельні ділянки та не зазначив обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, оскільки рішення суду за наслідками розгляду цих вимог не підлягає примусовому виконанню.

З урахуванням наведеного обраний позивачем захід забезпечення позову у вигляді арешту земельної ділянки не є співмірним із заявленими позивачем вимогами, а тому у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст.149-154,259,260,353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельні ділянки відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Швець О.Д.