Справа №672/1209/21
Провадження №2/672/59/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 р. м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Городку цивільну справу №672/1209/21 за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 ,

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до відповідача, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В поданій позовній заяві позивачка пояснила суду, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_3 . Позивачка є спадкоємцем за заповітом після смерті останньої.

Однак позивачка пропустила установлені строки для прийняття спадщини, оскільки вчасно не подала заяву про прийняття спадщини і разом із померлою не проживала. Продовжити строк для прийняття спадщини позивачці потрібно для того, щоб прийняти спадщину після смерті спадкодавиці.

В судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, однак останній подав на адресу суду письмову заяву, у якій просить розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, однак подав на адресу суду заяву в якій просить справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином у порядку, передбаченому ч.11 ст.128 ЦПК України.

Ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).

Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.5). Позивачка спільно із спадкодавицею не проживала, своєчасно спадщину не прийняла.

В судовому засіданні встановлено, що позивачка дійсно пропустила строк прийняття спадщини, чим порушила вимоги ч.1. ст.1270 ЦК України, де визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Проте, згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом було встановлено, що нотаріальна контора оформляти спадщину відмовилась в зв`язку із пропуском спадкоємицею встановлених строків, що унеможливлює оформлення прав власності на спадкове майно позивачкою, про що свідчить постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 02.11.2021 р., що міститься в матеріалах справи (а.с.7).

Крім того, з копії спадкової справи №101/2018, заведеної 17.04.2018 року після смерті ОСОБА_3 , яка була витребувана судом у приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Якимишина С.Є. вбачається, що інші спадкоємці, які б прийняли спадщину відсутні (а.с. 21-43).

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини в результаті того, що їй не було відомо про наявність заповіту на її ім"я.

Ці обставини суд визнає такими, що свідчать про поважність причин пропуску подання заяви для прийняття спадщини.

Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

Вищезазначена правова позиція про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини викладена у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі №565/1145/17 (провадження №61-38298св18).

Встановивши, що ОСОБА_1 була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, відповідно і не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємиці за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

В зв`язку із вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позовні вимоги, заявлені позивачкою є цілком обґрунтованими, відповідають чинному законодавству, тому вважає за можливе визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, оскільки визнання позову відповідачем мало місце до початку розгляду справи судом по суті, то у порядку, визначеному ч.1 ст.142 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість повернення позивачці з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого при поданні позову.

Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 тривалістю у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 50 % сплаченого судового збору, що становить - 454 грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції через Городоцький районний суд Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Представник позивачки: ОСОБА_4 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: Городоцька міська рада Хмельницької області, , інд.32000, вул. Грушевського 53 м. Городок, Хмельницької області.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , 32110, с. Москалівка Хмельницького району Хмельницької області.

Суддя: