Справа №710/6/22
Номер провадження 2/710/148/22
УХВАЛА

про відкриття спрощеного провадження

у цивільній справі

10.01.2022 м. Шпола

Суддя Шполянського районного суду Черкаської області Сивокінь С.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Шполянської дитячої мистецької школи Шполянської міської ради ОТГ (вул. Соборна, 20 А, м.Шпола, Черкаська), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області (вул. Лозуватська, 59, м. Шпола, Черкаської області) Про визнання незаконним та скасування наказу та зобов"язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

05.01.2022 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов вказаний позов, в якому позивач просить визнати незаконним та скасувати пункт 2 наказу директора Шполянської дитячої мистецької школи Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області Гончаренка Михайла Миколайовича від 22.09.2021 №59 к-тр «Про призупинення роботи Шполянської дитячої мистецької школи та оголошення простою» відносно ОСОБА_1 . Визнати незаконним та скасувати пункт 4.2 наказу директора Шполянської дитячої мистецької школи Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області Гончаренка Михайла Миколайовича від 22.09.2021 №59 к-тр «Про призупинення роботи Шполянської дитячої мистецької школи та оголошення простою» відносно ОСОБА_1 . Зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_1 оплату простою з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу) за період з 23.09.2021 по 07.11.2021 включно, тобто по день відновлення порушеного права.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд встановив, що позов поданий і відповідає порядку, встановленому ст. 175 -177 ЦПК України.

Пунктом 3-1 Розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не пізніше 1 січня 2023 року.

Таким чином, справа підсудна Шполянському районному суду Черкаської області, підстав для відмови у відкритті провадження по справі, повернення позову чи залишення його без розгляду немає.

Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Ці правила визначаються ухвалою суду про відкриття провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення .

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 4 ч.2 ст. 187 ЦПК України передбачено, що при відкритті провадження у справі суд встановлює, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин, про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; щодо спадкування; щодо приватизації державного житлового фонду; щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що справа підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

Разом з тим позивач просив суд відстрочити сплату судового збору до винесення судом рішення у даній справі на підставі того, що з 23.09.2021 по теперішній час не працює та їй не нараховується і не виплачується заробітна плата, інших доходів немає, що призвело до скрутного матеріального становища та неможливості сплатити судовий збір в день подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно зі ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, позивач зазначив, що з 23.09.2021 по теперішній час не працює та їй не нараховується і не виплачується заробітна плата, інших доходів немає, що призвело до скрутного матеріального становища.

Однак, відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 08.09.2021 у справі № 370/2248/20, суд, урахувавши майновий стан сторони, може звільнити позивача (заявника) - фізичну особу від сплати судового збору.

Підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Визначальним чинником, який дає підстави для застосування статті 8 законодавець пов`язав із поняттям «майнового стану сторони».

Однак, в такій реакції поняття «майнового стану сторони» є оціночним в кожній окремій справі.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому слід зауважити, що звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 136 ЦПК України та статтею 8 Закону № 3674-VІ є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Відповідно до довідки про доходи, виданої Шполянською міською радою 17.12.2021 за №230, ОСОБА_1 дійсно працює в Шполянській дитячій школі мистецтв Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області на посаді "викладач". Загальна сума отриманого доходу за період з 01.06.2021 по 30.11.2021 становить 53037,15 грн. Однак, дохід за жовтень та листопад 2021 відсутній.

Отже, суд доходить до висновку про необхідність відстрочити позивачу сплату судового збору до прийняття судом рішення у даній справі, оскільки з урахуванням того, що позов поданий на захист трудових прав, а позивач обставинами й фактами, що викладені у заяві та додатках до неї, довів суду наявність скрутного матеріального стану позивача, відтак його клопотання підлягає задоволенню.

Також суд зазначає, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 20.07.2020 у справі № 283/635/18 згідно з частинами першою та другою статті 51 ЦПК України, в редакції чинній на час розгляду справи, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що сторонами у справі є позивач і відповідач, між якими саме і виник спір, за вирішенням якого позивач звернувся до суду з позовом до відповідача.

Згідно із положеннями частин 2, 4, 5 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Оскільки спірний наказ "Про призупинення роботи Шполянської дитячої мистецької школи та оголошення простою" від 22.09.2021 видано директором Шполянської дитячої мистецької школи Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади Гончаренком М.М., тому суд в порядку ст.12 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити позивачу право подати клопотання про залучення співвідповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 175-177, 185-187, 274, 277,279, 258, 260, 353-355 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Шполянської дитячої мистецької школи Шполянської міської ради ОТГ (вул. Соборна, 20 А, м.Шпола, Черкаська), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Шполянська міська рада ОТГ Черкаської області (вул. Лозуватська, 59, м. Шпола, Черкаської області) Про визнання незаконним та скасування наказу та зобов"язання вчинити дії.

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задовольнити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Призначити судове засідання на 09.02.2022 о 13.00 годині в приміщенні Шполянського районного суду Черкаської області (адреса: вул. Соборна, 36 б, м.Шпола, Черкаська область).

Запропонувати відповідачу у разі не визнання позову надати відзив на позов та докази, якими він обґрунтовується, у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Роз`яснити відповідачу, що копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву у порядку, передбаченому ст. 179, 278 ЦПК України.

Відповідач має право подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив в порядку, передбаченому ст. 180, 278 ЦПК України.

Повідомити учасників по справі, що інформацію щодо справи, що розглядається вони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет на сторінці «http://sh.ck.court.gov.ua».

Ухвалу про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи, відповідачу надіслати також копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.С. Сивокінь