Справа № 276/1931/21
Провадження по справі №2/276/112/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2022 року смт. Хорошів

Володарсько-Волинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Бобра Д.О.,

за участю секретаря судового засідання Свиридок А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іршанської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з даним позовом, вказуючи, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 . Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме земельні ділянки площею 0,8431 га і 1,8897 га, що розташовані на території Добринської сільської ради Хорошівського району Житомирської області. Позивач є єдиним спадкоємцем майна за законом. 28 жовтня 2021 року вона зверталася до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу з питанням оформлення спадщини, на що отримала відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вважає, що пропустила вказаний строк з поважної причини, а саме через свою юридичну необізнаність, оскільки не знала, що потрібно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини, так як була впевнена, що спадщину оформила її мати.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць після набрання рішенням законної сили.

В судове засідання позивач не прибула, в позовній заяві просить справу розглянути без її участі.

Представник відповідача Іршанської селищної ради в судове засідання не з`явився, спеціаліст з юридичних питань Іршанської селищної ради подала до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, відзив до суду не подала.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 підтверджується, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Із копій свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 та копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 слідує, що ОСОБА_1 є сестрою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №137930, ОСОБА_2 належать земельні ділянки загальною площею 2,7328 га, що розташовані на території Добринської сільської ради Хорошівського району Житомирської області.

Із довідок Іршанської селищної ради №139 та №140 від 13.08.2021 року слідує, що ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним на день його смерті та за вказаною адресою на протязі шести місяців після смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Неборачко І.В. №931/01-16 від 28.10.2021 року, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , оскільки нею не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому ОСОБА_1 рекомендовано звернутись з позовом до суду.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №67025426 від 27.10.2021 року після смерті ОСОБА_2 спадкова справа на його майно не заводились.

За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, а саме через свою юридичну необізнаність, оскільки не знала, що потрібно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини, так як була впевнена, що спадщину оформила її мати.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Враховуючи, що після смерті ОСОБА_2 спадкоємцем за законом є його сестра ОСОБА_1 , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що є юридично необізнаною, а тому не знала, що потрібно звертатись до нотаріальної контори для оформлення спадщини, так як була впевнена, що спадщину оформила її мати, відповідач не заперечує щодо задоволення позову, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним.

Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1218, 1261, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Іршанської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк терміном 1 (один) місяць після набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Відповідач: Іршанська селищна рада, місце знаходження: смт.Іршанськ вул.Гулія 7, Коростенського району Житомирської області, .

Головуючий суддя: Д.О. Бобер