Справа №295/961/21
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.01.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі
Головуючого судді Воробйової Т.А.,
за участі секретаря судового засідання Гльози М.П.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
відповідача ОСОБА_3 ,
третьої особи ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні
у порядку загального позовного провадження цивільну справу
за позовом ОСОБА_1
до ОСОБА_3 ,
треті особи: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький),
ОСОБА_4 ,

про визнання батьківства,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом, у якому просить визнати його батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та внести зміни до актового запису про народження дитини, зазначивши позивача батьком дитини та змінити прізвище дитини на « ОСОБА_6 » та по батькові на « ОСОБА_7 ».
Позовні вимоги мотивує тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 з березня 2020 року перебувають у фактичних шлюбних відносинах, у яких у них народилась дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач вказує, що він повідомив до Житомирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), що являється батьком дитини, та це підтвердила матір дитини, проте, батьком дитини у свідоцтві про народження записаний ОСОБА_3 , колишній чоловік ОСОБА_4 , оскільки відповідно до ч.3 ст.122 Сімейного кодексу України дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Однак, батьком ОСОБА_8 не являється.
У позові вказано, що шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розірваний згідно з рішенням Житомирського районного суду Житомирської області 15.06.2020. Наразі позивач та ОСОБА_4 проживають однією сім`єю, без реєстрації шлюбу.
Позивач вважає, що його права та права доньки порушені. ОСОБА_4 визнає батьківство ОСОБА_1 відносно доньки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 25.02.2021 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та викликано сторони в засідання.
09.07.2021 від відповідача ОСОБА_3 до суду надійшла заява, у якій він вказав, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є його дочкою, та проти виключення з відомостей про нього, яка про батька дитини, з актового запису про її народження, не заперечує. Вказав, що наслідки таких дій він усвідомлює.
06.10.2021 до суду надійшло клопотання позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 , та про долучення до справи доказів, а саме висновку генотипоскопічного дослідження від 07.09.2021, який складений медико-генетичним центром «Мама-папа».
Ухвалою суду від 06.10.2021 залучено до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання батьківства ОСОБА_4 , в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача; підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.
У судовому засіданні позивач та його представник вказали, що батьківство позивача підтверджене висновком генетичної експертизи, позов підтримали та просили його задовольнити. Позивач у судовому засіданні судові витрати з відповідача просив не стягувати та віднести їх на рахунок позивача.
Відповідач у судовому засіданні вказав, що він не є батьком дитини, позов визнав та проти його задоволення не заперечив.
Представник третьої особи Житомирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) у судове засідання не з`явився, від начальника відділу до суду надійшов лист про розгляд справи без участі представника відділу, у якому також вказано, що для внесення відомостей щодо визнання батьківства, відомості про батька мають бути виключені, про що обов`язково зазначається у резолютивній частині рішення суду про визнання батьківства.
Третя особа ОСОБА_4 у судовому засіданні вказала, що батьком дитини є позивач, позов підтримала та просила його задовольнити.
Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового засідання та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , її батьками вказані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , що підтверджується копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , яке видане 30.12.2020 Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) (а.с. 7).
Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
У статті 125 СК України передбачено, що, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини.
Якщо мати і батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.
Частиною 2 статті 122 СК України визначено, що дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Відповідно до ч.1 ст. 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.
У статті 134 СК України законодавець закріпив порядок внесення змін до актового запису про народження у разі визнання батьківства, материнства. Так, на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.
Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.
Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням статті 89 ЦПК України, згідно з якою жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З матеріалів справи вбачається, що рішенням Житомирського районного суду Житомирської області 15.06.2020 шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 розірвано (а.с. 7-8).
Відповідач ОСОБА_3 надіслав до суду заяву від 22.02.2021, яка засвідчена приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Демецькою С.Л., у якій він вказав, що ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , не є його дитиною; зачата в період, коли він не проживав з ОСОБА_4 і фактично не перебував з нею у шлюбних відносинах; зачата в період, коли він перебував за кордоном в Республіці Польща. Відповідач свідомо та добровільно дає згоду на анулювання його батьківства та усвідомлює всі можливі наслідки його дій, а також те, що скасувати батьківство ОСОБА_1 буде неможливо. ОСОБА_3 висловив добровільну згоду, якщо виникне така необхідність, на призначення та проведення генетичної експертизи ДНК для встановлення спорідненості ОСОБА_5 та ОСОБА_1 . Просить не вважати його батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини (а.с. 36).
Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з імовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, наданий сторонами з метою підтвердити або спростувати факт оспорювання батьківства» (Калачова проти Російської Федерації, № 3451/01, &34, від 07 травня 2009 року).
Відповідно до висновку генотипоскопічного дослідження від 07.09.2021, який складений медико-генетичним центром «Мама-папа» на підставі звернення ОСОБА_1 , біологічне батьківство ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках проведеного дослідження не виключається. Ймовірність того, що отриманий результат не є наслідком випадкового збігу індивідуальних ознак неродинних осіб, складає 99,999999% (а.с. 49-65).
Враховуючи викладене, оцінюючи у сукупності наявні у матеріалах справи докази, приймаючи до уваги висновок генетичної експертизи, який є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, та відповідно до якого ймовірність батьківства позивача щодо дитини становить 99,999999%, зважаючи на визнання відповідачем позову та відсутність будь-яких обставин, які могли б свідчити про необґрунтованість позову, суд вважає доведеним факт батьківства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , тому позов підлягає задоволенню.
Разом з тим, відповідно до абзацу 2 пункту 2.8 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року №96/5, якщо в актовому записі про народження дитини батьком указаний чоловік заявниці або інша особа (за винятком випадків, передбачених статтею 135 Сімейного кодексу України), то в унесенні змін стосовно визнання батьківства має бути відмовлено до вирішення судом питання щодо виключення з актового запису про народження відомостей про батька.
У позові ОСОБА_1 не заявляє вимоги про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про ОСОБА_3 як про батька.
Право особи звернутися до суду з самостійно визначеними позовними вимогами узгоджується з обов`язком суду здійснити розгляд справи в межах таких вимог. Вихід за межі позову можливий у виняткових випадках, зокрема, коли повний та ефективний захист прав, свобод та інтересів неможливий у заявлений позивачем спосіб. Такий вихід за межі позовних вимог має бути пов`язаний із захистом саме тих прав, свобод та інтересів, щодо яких подана позовна заява (постанова Верховного Суду від 24 вересня 2019 року у справі № 819/1420/15).
У зв`язку з вищевикладеним, з метою повного та ефективного захисту прав, свобод та інтересів позивача, для захисту яких він звернувся до суду, запобігання неможливості належного виконання рішення та необхідності повторного звернення до суду, суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та вирішити питання про виключення відомостей про ОСОБА_3 з актового запису про народження дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , як про батька дитини.
Питання розподілу судових витрат судом не вирішується, оскільки у судовому засіданні позивач просив судові витрати покласти на нього.
Керуючись ст.ст. 121, 122, 125, 129, 134 СК України, ст.ст. 3, 10-13, 76-81, 109, 141, 259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Виключити з актового запису про народження №3002 від 30 грудня 2020 року, який складений Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , відомості про ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянина України, як про батька дитини.

Внести зміни до актового запису про народження №3002 від 30 грудня 2020 року, який складений Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме у графі «батько» зазначити « ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадин України, місце проживання: АДРЕСА_1 »; прізвище дитини змінити з « ОСОБА_9 » на « ОСОБА_6 »; по батькові дитини змінити з « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_7 ».

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Треті особи:

Житомирський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), адреса: м. Житомир, м-н Соборний, 1;

ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Суддя: Т.А. Воробйова

Повне рішення підписано 21.01.2022.