Справа № 279/1626/22
Провадження № 2/279/907/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2022 року м.Коростень Житомирської області

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Недашківської Л.А., з секретарем Подвисоцькою Т.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу №279/1626/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідачів, зазначивши, що відповідно до рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.02.2016 року з нього стягуються аліменти на користь відповідача ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (дохду) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Крім того, на підставі рішення Коростенського міськрайонного суду від 29.03.2022 року з нього стягуються аліменти на користь відповідача ОСОБА_3 на утримання доньки, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та на утримання ОСОБА_3 в розмірі 1/6 частини всіх видів доходу (заробітку) до досягнення дитиною трирічного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким чином, з нього стягнуються аліменти загальний розмір яких становить 66 відсотків. Просив змінити розмір аліментів, які стягуються на утримання неповнолітніх дітей, з 1/4 частини на 1/6 частину його доходів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідач ОСОБА_2 відзив на позовну заяву не подала, копію ухвали про відкриття провадження отримала 26.05.2022 року.

Відповідач ОСОБА_3 належним чином повідомлялась про судовий розгляд справи (направлення судових повісток за місцем реєстрації, розміщення оголошення на сайті суду), відзив на позов та інших заяв не подала.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.02.2016 року з ОСОБА_1 стягуються аліменти на користь відповідача ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

На підставі рішення Коростенського міськрайонного суду від 29.03.2022 року з ОСОБА_1 стягуються аліменти на користь відповідача ОСОБА_3 на утримання малолітньої доньки, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та на утримання ОСОБА_3 в розмірі 1/6 частини всіх видів доходу (заробітку) до досягнення дитиною трирічного віку, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до положень ст.51 Конституції України, ст.ст.180,182 СК України батьки зобов`язані утримувати своїх неповнолітніх дітей до досягнення ними повноліття, а мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму дитини відповідного віку.

Згідно ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.27 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України №789-ХІІ від 27.02.1991 року та набула чинності для України 27.09.1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

За змістом ст.8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.

Згідно ст.192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові Пленуму від 15.05.2006 року №3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів".

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів. При цьому, суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів. За правилами ст.191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, а саме: з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Приписами статті 26 Закону України «Про оплату праці» встановлені обмеження розміру відрахувань із заробітної плати.

При кожній виплаті заробітної плати загальний розмір усіх відрахувань не може перевищувати двадцяти відсотків, а у випадках, передбачених законодавством, - п`ятдесяти відсотків заробітної плати, що належить до виплати працівникам.

Обмеження, встановлені частиною другою цієї статті, не поширюються на відрахування із заробітної плати при відбуванні покарання у вигляді виправних робіт і при стягненні аліментів на неповнолітніх дітей. У цих випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Приписами статті ч.2 ст.70 ЗУ « Про виконавче провадження» передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості, зокрема у разі стягнення аліментів, - 50 відсотків.

Частина 3 цієї статті встановлює, що загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків.

Таким чином позивач сплачує аліменти на утримання двох дітей та дружини у розмірі 66 відсотків, що суперечить вимогам ЗУ «Про оплату праці» та ЗУ « Про виконавче провадження».

Стаття 273 ч.4 ЦПК України передбачає, що якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

Відповідно до вимог ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Визначаючись щодо розміру стягнення аліментів, суд враховує обов`язок обох батьків утримувати дитину до її повноліття, розмір гарантованого законодавством України прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку. Суд звертає увагу, що відповідачами доказів неможливості утримувати дітей, відомостей про незадовільний стан здоров`я суду не надали. Тому, суд, зважаючи на реальні і розумні потреби в матеріальному утриманні дітей, взаємний обов`язок батьків по її утриманню, те що розмір аліментів які стягуються з позивача перевищує 50 відсотків його доходів, інші встановлені обставини, що мають значення в їх сукупності, вважає розумним та справедливим стягнення аліментів на утримання дітей в розмірі, про який клопоче позивач, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню. При визначені розміру аліментів судом враховані обставини, передбачені ст.182 СК України.

Керуючись ст.ст.4,12,81,263-265 ЦПК України, ст.ст.180-183,192 Сімейного Кодексу України, ст.51 Конституції України,

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей задовольнити.

Розмір аліментів стягуваних на підставі рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.02.2016 року по справі №279/379/16-ц з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_4 змінити.

Щомісячно стягувати з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Коростеня, Житомирської області, проживаючого: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/6 (однієї шостої) частини заробітку (доходу), але не менше 50 (п`ятдесяти) відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.05.2022 року до досягнення дитиною повноліття.

Розмір аліментів стягуваних на підставі рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29.03.2022 року по справі №279/6774/21 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 на утримання ОСОБА_5 змінити.

Щомісячно стягувати з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця м.Коростеня, Житомирської області, проживаючого: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3 на утримання неповнолітньої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/6 (однієї шостої) частини заробітку (доходу), але не менше 50 (п`ятдесяти) відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.05.2022 року до досягнення дитиною повноліття.

Допустити негайне виконання рішення в межах місячного платежу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано .

Сторони:

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Відповідач - ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_4 ;4, Житомирська область, РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя Недашківська Л.А.

копія згідно з оригіналом