Справа №295/637/22
У х в а л а

"20" січня 2022 р. м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року до суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить: 1) розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 03.06.2006 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Бердичівського міського управління юстиції Житомирської області, за актовим записом № 259; 2) в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за нею право приватної власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , де проживають та зареєстровані неповнолітні діти подружжя.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

У частині позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно позивачем не зазначено ціни позову, враховуючи, що позов у цій частині вимог підлягає грошовій оцінці, яка визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у справах про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» визначено, що оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Матеріали позовної заяви не містять доказів, які б відображали дійсну вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що в свою чергу виключає можливість визначити реальну ціну позову, а отже і суму необхідного до сплати позивачем судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається із змісту позовних вимог, позивачем заявлено вимоги майнового характеру та немайнового характеру.

За подання позовної заяви майнового характеру розмір судового збору відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, але не менше 992,40 грн. та не більше 12405 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Законом України «Про судовий збір», судовий збірсправляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з 1 січня, встановлений в сумі 2481 грн.

Із наданої до позову квитанції встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у сумі 992,40 грн., тобто за одну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

За положеннями ст. 185 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, вказана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175 - 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Богунський районний суд міста Житомира протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. В іншій частині окремо від рішення ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова