КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

17 січня 2022 року

м. Київ

єдиний унікальний номер судової справи 760/29887/19

номер провадження №22-ц/824/4184/2022

Київський апеляційний суд у складі головуючого судді судової палати з розгляду цивільних справ Лапчевської О.Ф., перевіривши виконання вимог ст.ст. 354, 355, 356 ЦПК України по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19 лютого 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 19 лютого 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, апелянт неодноразово подавав апеляційну скаргу, востаннє 14.12.2021 року.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом з наступних підстав.

Так, апелянту неодноразово наголошувалось на необхідності сплати судового збору у розмірі 1152, 60 грн., оскільки середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, за своєю правовою природою, не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд України в постанові від 30.11.2016 р. у справі №226/168/15-ц (провадження №6-1121цс16), за наслідками розгляду справи яка виникла з правовідносин щодо стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, який також узгоджується з правовим висновок викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 р. по справі №910/4518/16, провадження №12-301гс18.

Отже, враховуючи вищезазначене, за вимогою про стягнення з відповідача середнього заробітку за час затримки виплати, позивач повинен сплатити судовий збір на такі платіжні реквізити:

Отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Також судовий збір можна сплатити на офіційному сайті за посиланням https://kia.court.gov.ua/sud4824/gromadyanam/tax/.

Оригінал квитанції або витяг з офіційного сайту про сплату судового збору має бути направлено до Київського апеляційного суду.

Крім того, апелянтом пропущено строк на оскарження судового рішення.

Відповідно до матеріалів справи, ухвалою Київського апеляційного суду від 22.06.2021 року, строк на апеляційне оскарження вже поновлювався /а.с. 160/, після чого апеляційну скаргу повернуто апелянту у зв`язку з несплатою судового збору.

11.10.2021 року апелянт повторно звернувся з апеляційною скаргою, яку 30.11.2021 року повернуто у зв`язку з відсутністю сплати судового збору та наданням можливості обґрунтувати підстави поважності пропуску строку на апеляційну оскарження.

14.12.2021 року апелянт втретє звернувся з апеляційною скаргою, надавши заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування підстав пропуску строку, апелянт вказує на те, що повний текст судового рішення від 19.02.2021 року ним отримано 01.10.2021 року, після чого 09.10.2021 року він звернувся з апеляційною скаргою, яку 30.11.2021 року повернуто,а тому, просив вважати причини пропуску строку поважними.

Апеляційний суд не погоджується з таким обґрунтуванням, оскільки воно не відповідає матеріалам справи.

Як вбачається з матеріалів справи повний текст рішення складено 19 лютого 2021 року.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 07 червня 2021 року вже звертався до апеляційного суду з апеляційною скаргою та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19 лютого 2021 року, посилаючись на те, що повний текст рішення від 19 лютого 2021 року він не отримав, а ознайомився з ним в Єдиному державному реєстрі судових рішень 06 червня 2021 року /а.с. 154/.

Повторно скаржник правом на апеляційне оскарження рішення суду, після повернення апеляційної скарги 21.07.2021 року, скористався 11.10.2021 року, тобто після закінчення строків, встановлених ст. 354 ЦПК України.

Поважність підстав пропуску строку, при зверненні вдруге 11.10.2021 р. та втретє 14.12.2021 р., апелянтом не обґрунтована взагалі, зважаючи на обставини викладені вище.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, апелянту необхідно надати обґрунтоване клопотання про поважність підстав пропуску строку, з урахуванням обставин, викладених в ухвалі суду та сплатити судовий збір.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Якщо апелянт не усуне недоліки апеляційної скарги у строк, встановлений судом, скарга буде вважатись неподаною і повернеться апелянту.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Лапчевська О.Ф.