Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________________
Справа № 299/4412/22
У Х В А Л А

14.11.2022 м.м. Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Надопта А.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Вилоцької селищної ради про визнання права на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до Вилоцької селищної ради про визнання права на спадкове майно.

Ухвалою Виноградівського районного суду від 31.08.2022 року, вказаний позов було залишено без руху.

На виконання вимог вказаної Ухвали позивачем подано заяву про усунення недоліків, у зв`язку чим суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, зазначена позовна заява Ухвалою Виноградівського районного суду від 31.08.2022 року була залишена без руху, оскільки згідно з п.п. 3, 4, 5, ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Так, позовні вимоги ОСОБА_1 стосуються визнання права власності на нерухоме майно- двох земельних ділянок, площею по 1,55 га кожна, для ведення товарного сільськогосподарського призначення.

На підтвердження оплати позивачем судового збору за вимогою про визнання права власності ОСОБА_1 , надано до суду квитанцію від 04.08.2022 р. про сплату судового збору на суму 992,40 грн за позовну вимогу майнового характеру.

Обгрунтованість проведеного розрахунку судового збору, позивач належним чином не підтверджено.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про оцінку земель» визначає, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення поділяється на два типи: нормативну та експертну.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, і т.д.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами.

На виконання вимог Ухвали суду від 31.08.2022 року, позивачка в частині оцінки вартості спадкового майна, а саме надано документ під назвою «Інформація щодо нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі в розрізі областей», без посилання на відповідний компетентний орган, що видав такий документ та без дати видачі такого, який попередньо був приєднаний позивачем до матеріалів позову, тоді як це не є дійсною вартістю майна, в силу приписів ст.176 ЦПК України.

Також, позивачем ОСОБА_2 не надано належних доказів втрати правовстановлюючого документу на землю, зокрема такими можуть бути відповідні звернення до органу, що видавав вказані правовстановлюючі документи, або подача відповідного оголошення в місцевих засобах массової інформації, що як вбачається із матеріалів позовної заяви позивачкою не зроблено.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частиною першою статті 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України).

Станом на 14.11.2022 року, позивачем вимоги Ухвали про залишення заявленного позову без руху позивачем не виконано.

Таким чином, відповідно до ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обовязків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Норми, що регулюють правила подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Мельник проти України» (Melnyk v.Ukraine) .

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконає вимоги ст. 175, 177 ЦПК України позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вилоцької селищної ради про визнання права на спадкове майно - вважати неподаною і повернути.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Виноградівський районний суд Закарпатської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя А. А. Надопта