Житомирський апеляційний суд
Справа №274/6366/20 Головуючий у 1-й інст. Гребенюк В. В.
Категорія 9 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2022 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Талько О.Б., Коломієць О.С.,

за участі секретаря судового засідання Кравчук Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №274/6366/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця Ковальського Максима Романовича, Державного підприємства «Сетам», треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «Бальзак Інвестиції», ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів та акта про проведенні електронні торги,

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на рішення Лугинського районного суду Житомирської області від 13 липня 2021 року, яке ухвалене під головуванням судді Гребенюка В.В. в смт. Лугини,

в с т а н о в и в:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , приватного виконавця Ковальського Максима Романовича та Державного підприємства «Сетам». Просив визнати недійсними електронні торги, проведенні 16 жовтня 2019 року Державним підприємством «Сетам» із продажу рухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх, у загальній кількості 177 позицій, за результатами яких це майно придбано ОСОБА_2 ; визнати недійсним протокол проведення електронних торгів від 16 жовтня 2019 року №437643 із продажу вказаного вище рухомого майна; визнати недійсним акт про проведенні електронні торги від 31 жовтня 2019 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським М.Р. про придбання ОСОБА_2 рухомого майна.

Позов обґрунтовував тим, що постановою Північно-Західного апеляційного господарського суду від 20 травня 2019 року в справі №906/696/18 із нього на користь ТзОВ «Бальзак Інвестиції» стягнуто 870 796,20 грн. На виконання рішення суду 31 травня 2019 року виданий наказ №906/696/18, який став підставою для відкриття приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським М.Р. виконавчого провадження №59419681. Приватним виконавцем 01 липня 2019 року винесено постанову про опис та арешт майна боржника, якою арештовано майно (186 позицій), що знаходилося за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх. Залученим виконавцем суб`єктом оціночної діяльності ТзОВ «Перша земельна агенція» 30 липня 2019 року складений звіт про оцінку даного майна. Станом на 17 липня 2019 року майно оцінене в 491 090,50 грн. Звіт про оцінку майна 30 липня 2019 року був надісланий йому, який він отримав 20 серпня 2019 року. Приватний виконавець 13 серпня 2019 року подав до ДП «СЕТАМ» пакет документів із заявкою на реалізацію вищевказаного арештованого майна з вартістю в 491 090,50 грн. Не погодившись із визначеною вартістю майна, ОСОБА_1 звернувся 27 серпня 2019 року до приватного виконавця Ковальського М.Р. із клопотанням про рецензування звіту про оцінку майна. У подальшому ним оскаржені дії приватного виконавця щодо визначення вартості та оцінки майна до Господарського суду Житомирської області. Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 12 грудня 2019 року, залишеною без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 13 лютого 2020 року та постановою Верховного Суду від 24 липня 2020 року, дії приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Ковальського М.Р. у виконавчому провадженні з виконання наказу Господарського суду Житомирської області від 31 травня 2019 року №906/696/18 щодо визначення вартості рухомого майна визнані неправомірними. Рухоме майно 16 жовтня 2019 року продане на електронних торгах, а переможцем згідно з протоколом від 16 жовтня 2019 року №437643 визначено ОСОБА_2 , яка запропонувала стартову ціну у 245 545,25 грн. Акт про проведені електронні торги складений 31 жовтня 2019 року.

Рішенням Лугинського районного суду Житомирської області від 13 липня 2021 року визнано недійсними електронні торги, проведені ДП «Сетам» 16 жовтня 2019 року з продажу рухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх, у загальній кількості 177 позицій, про які складено протокол №437643, за результатами яких це майно придбано ОСОБА_2 за ціною 245 545,25 грн. Визнано недійсним протокол проведення електронних торгів від 16 жовтня 2019 року №437643 із продажу рухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх у загальній кількості 177 позицій. Визнано недійсним акт про проведені електронні торги від 31 жовтня 2019 року, складений приватним виконавцем виконавчого округу Житомирської області Ковальським М.Р. про придбання ОСОБА_2 рухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх у загальній кількості 177 позицій.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, відповідач ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги аргументує тим, що суд першої інстанції проігнорував той факт, що жодним судовим рішенням в рамках справи №906/696/18 звіт про оцінку майна від 30 липня 2019 року, виконаний ТзОВ «Перша земельна агенція», недійсним не визнаний та жодною судовою інстанцією не скасований. Посилається на те, що з позовом про скасування електронних торгів ОСОБА_1 звернувся через рік після того, як право власності на рухоме майно перейшло до неї, при цьому не надає доказів звернення до суду з вимогою про зупинення передачі майна на реалізацію, хоча не був позбавлений такого права. Акцентує увагу на тому, що єдиною підставою для скасування електронних торгів позивач, як у своєму позові, так і під час судового розгляду справи, зазначав неправомірність дій приватного виконавця щодо визначення вартості майна. Будь-яких порушень реалізації арештованого майна позивач не зазначав. Вважає, що порушення допущені виконавцем, на які позивач посилається в позові, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, а тому в суду першої інстанції були відсутні підстави для визнання електронних торгів недійсними.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач ДП «Сетам» просить апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити у повному обсязі. Зазначає, що порушення допущені виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі, щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Позивач не надав суду достатніх доказів на підтвердження порушення Порядку проведення електронних торгів, а також, що ці порушення вплинули на результати торгів та що під час торгів були порушенні права позивача.

Представник відповідача приватного виконавця Ковальського М.Р. адвокат Сікорська О.А. у відзиві на апеляційну скаргу просить апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити. Зазначає, що дії державного (приватного) виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Звіт про оцінку майна не був скасований. Факт не дотримання приватним виконавцем Порядку проведення електронних торгів не встановлений та не вивчався Господарським судом Житомирської області під час розгляду скарги на дії приватного виконавця щодо визначення вартості рухомого майна. Приватним виконавцем на вимогу боржника здійснено рецензування звіту про оцінку майна та за результатами рецензування встановлено, що звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів із оцінки майна.

Третя особа ТзОВ «Бальзак Інвестиції» у відзиві на апеляційну скаргу просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі. Вважає, що позивач не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів. Зазначає, що оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Ващук Ю.С. у відзиві на апеляційну скаргу просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Зазначає, що ухвалою Господарського суду Житомирської області від 12 грудня 2019 року, яка залишена без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 19 лютого 2020 року, визнано неправомірними дії приватного виконавця щодо визначення вартості рухомого майна, яка здійснена на підставі звіту про оцінку майна, який складений суб`єктом оціночної діяльності ТзОВ «Перша земельна агенція» щодо рухомого майна боржника, яке знаходилося за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх. Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією виконавця щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо саме в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Посилається на те, що прилюдні торги з реалізації належного позивачу майна відбулися за ціною продажу, яка визнана необ`єктивною в судовому порядку, ціна є істотною умовою договору купівлі-продажу, а тому є всі підстави для висновку про порушення майнових прав позивача та наявність правових підстав для задоволення позову.

Третя особа ОСОБА_3 відзиву на апеляційну скаргу не подала. Відсутність її відзиву на апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_2 згідно з частиною третьою ст.360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У судовому засіданні представник позивача адвокат Ващук Ю.С. заперечила щодо задоволення апеляційної скарги. Просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а у задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Представник приватного виконавця Ковальського М.Р. адвокат Сікорська О.А. апеляційну скаргу ОСОБА_2 підтримала та просить її задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Інші учасники справи до суду не з`явилися. Клопотань про відкладення розгляду справи не спрямовували. Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін та інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частиною першою ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем, згідно з частиною третьою ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна.

Статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому ст.57 названого Закону.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст.203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5 (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги передбачають продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Положеннями розділу І Порядку визначено, що лот це одиниця арештованого майна, що виставляється для продажу на електронних торгах або торгах за фіксованою ціною, стартова ціна лота - початкова ціна продажу лота, яка дорівнює вартості майна, визначеній відповідно до законодавства, що виставляється на електронних торгах (торгах за фіксованою ціною), організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - організатор) - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Наказом Міністерства юстиції України від 12 лютого 2019 № 413/5 визначено, що Державне підприємство «СЕТАМ» продовжує здійснення передбачених Порядком функцій організатора щодо арештованого майна, переданого йому на реалізацію, до початку діяльності організатора електронних торгів з реалізації арештованого майна, визначеного на конкурсних засадах, та до завершення процедур, передбачених Порядком.

Реалізація майна, у відповідності до абз.1 п.1 розділу ІІ Порядку здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до положень ст.57 Закону України «Про виконавче провадження».

Датою передачі майна на реалізацію визначається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). При цьому, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою, зокрема, приватного виконавця, яка має містити, крім іншого, вартість майна, що передається на реалізацію, визначену рішенням суду або відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» (розділ ІІ Порядку).

За правилами п.2 розділу V Порядку перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота, яка в даному випадку мала бути визначена відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження».

Частиною першою ст.15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цього правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно з частиною другою ст.16 ЦК України та частиною першою ст.215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою ст.203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто такий акт є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої ст.656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

За таких обставин, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст.203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року в справі №3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14 березня 2018 року в справі №910/1454/17 міститься правовий висновок за яким, під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Отже, проведення прилюдних торгів із порушенням є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Наведені вище висновки відповідають правозастосовній практиці Верховного Суду, викладеній в постанові від 07 грудня 2020 року в справі № 629/5908/18-ц.

Із матеріалів справи вбачається, що приватний виконавець Ковальський М.Р. постановою від 26 червня 2019 року на підставі наказу Господарського суду Житомирської області від 31 травня 2019 року №906/696/18 про стягнення з ФОП ОСОБА_1 на користь ТзОВ «Бальзак-Інвестиції» 870 796,20 грн боргу відкрив виконавче провадження №59419681 (а.с.10 т.1).

12 липня 2019 року в даному виконавчому провадженні постановою приватного виконавця Ковальського М.Р. призначено суб`єкта оціночної діяльності ТзОВ «Перша земельна агенція» (а.с.11 т.1).

ТзОВ «Перша земельна агенція» підготовлений висновок про вартість майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх та складається з 177 позицій, що являє комплекс обладнання для кафе та боулінгу: ноутбук, принтер, стільці, електроплити, холодильники, стелажі, столи, кондиціонери, бокали, світильники, холдери тощо. Ринкова вартість рухомого майна визначена з використанням витратного підходу та станом на 17 липня 2019 року становила 491 090,50 грн (а.с.12-13 т.1).

Приватним виконавцем Ковальським М.Р. підготовлено та направлено ДП «Сетам» заявку відносно рухомого майна. Вартість майна, що передавалася на реалізацію становить 491 090,50 грн (а.с.14 т.1).

ДП «Сетам» 04 вересня 2019 року проводилися перші електронні торги з реалізації рухомого майна в загальній кількості 177 позицій, що підтверджується протоколом №429796, відповідно до якого торги не відбулися (а.с.145 т.1). ДП «Сетам» 25 вересня 2019 року проводилися другі електронні торги з реалізації рухомого майна в загальній кількості 177 позицій, що підтверджується протоколом №433465, відповідно до якого торги знову не відбулися (а.с.143 т.1). ДП «СЕТАМ» 16 жовтня 2019 року втретє проведені електронні торги з реалізації рухомого майна в загальній кількості 177 позицій (а.с.20, 147-148 т.1). Ціна продажу становить 245 545,25 грн. Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів від 16 жовтня 2019 року №437643, сформованого ДП «СЕТАМ», переможцем торгів визнана ОСОБА_2 .

За наслідками електронних торгів, проведених ДП «Сетам», приватний виконавець Ковальський М.Р. склав акт від 31 жовтня 2019 року про реалізацію рухомого майна в загальній кількості 177 позицій, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх, виконавче провадження №59419681 (а.с.21-25 т.1).

01 жовтня 2020 року ОСОБА_2 за договором купівлі-продажу продала вищевказане майно ОСОБА_3 . Про передачу майна свідчить копія акта приймання-передачі товару, складеного 01 жовтня 2020 року. Згідно названого акта ОСОБА_3 отримала 177 одиниць майна (а.с.120-125 т.1).

ОСОБА_1 долучив до позовної заяви висновок, виготовлений ПП «ЮрЕкс», про ринкову вартість майнового комплексу «Bowling City Club», розташованого на п`ятому поверсі ТРЦ «Галерея Бальзак» в центрі м.Бердичіва. Станом на 23 серпня 2018 року ринкова вартість об`єкта оцінки становила 1 519 090 грн (а.с.17 т.1).

06 березня 2020 року та 10 березня 2020 року ФОП ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , здійснені рецензування звіту про оцінку рухомого майна, виконаного ТзОВ «Перша земельна агенція». Обидві рецензії визнали звіт про оцінку майна таким, що відповідає нормативно-правовим актам з оцінки майна (а.с.149-154 т.1).

Відповідно до змісту частини четвертої ст.82 ЦПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській справі, що набрали законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиціальність обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

У вересні 2019 року ОСОБА_1 , не погодившись із визначеною ТзОВ «Перша земельна агенція» вартістю вищевказаного рухомого майна, звернувся до Господарського суду Житомирської області із скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Ковальського М.Р.

За результатами розгляду скарги ОСОБА_1 ухвалою Господарського суду Житомирської області від 12 грудня 2019 року визнано неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Ковальського М.Р. у виконавчому провадженні по виконанню наказу Господарського суду Житомирської області від 31 травня 2019 року №906/696/18 щодо визначення вартості рухомого майна, яка здійснена на підставі звіту про оцінку майна, який складений суб`єктом оціночної діяльності ТзОВ «Перша земельна агенція» щодо рухомого майна боржника, яке знаходилося за адресою: АДРЕСА_1 , п`ятий поверх. При дослідженні звіту Господарський суд Житомирської області встановив, що оцінювачем, при визначенні вартості майна, визначена не ринкова вартість майна, а ліквідаційна. В той час як положеннями частини третьої ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено визначення вартості майна боржника виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Судом констатовані порушення під час проведення оцінки майна, які вплинули на визначення його ринкової вартості (а.с.26-28 т.1).

Ухвала Господарського суду Житомирської області від 12 грудня 2019 року залишена без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 19 лютого 2020 року (а.с.29-35 т.1). Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 липня 2020 року в справі №906/696/18 залишено без змін ухвалу Господарського суду Житомирської області від 12 грудня 2019 року та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 19 лютого 2020 року (а.с.36-39 т.1).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 02 травня 2018 року в справі №910/10136/17 зазначено, що: «як вбачається з матеріалів справи, позивач, як на підставу для визнання електронних торгів недійсними та скасування оскаржуваних рішень, якими відмовлено у задоволенні таких вимог, посилається на порушення порядку визначення вартості майна боржника, що було передано на реалізацію. […] Таким чином, у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати. З огляду на зазначені законодавчі положення, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо безпідставності доводів позивача про порушення державним виконавцем порядку визначення вартості майна з підстав заниження її вартості, оскільки, як встановлено судами, позивач був належним чином повідомлений про результати визначення вартості спірного майна, однак не скористався своїм правом на їх оскарження в судовому порядку у визначений законом спосіб та строк. […] Таким чином, Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб».

Отже, незаконність дій приватного виконавця Ковальського М.Р. щодо визначення вартості майна на торгах, які є предметом оскарження, встановлена судовими рішеннями та має преюдиційне значення для вирішення цієї справи. Визначення вартості реалізованого майна не за ринковими цінами порушує ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» та п.2 розділу ІІ Порядку.

Встановлені порушення вплинули на результати торгів, адже початкова ціна рухомого майна була визначена на підставі його ліквідаційної вартості, а не ринкової, як передбачено положеннями ст.57 Закону України «Про виконавче провадження».

ОСОБА_1 скористався своїм процесуальним правом та оскаржив дії приватного виконавця щодо визначення вартості рухомого майна, яке стало предметом купівлі-продажу на прилюдних торгах.

Разом із тим, конкретно в цьому випадку подання позивачем скарги на рішення та дії державного виконавця не забезпечило йому відновлення порушених прав на рухоме майно.

Отже, прилюдні торги з реалізації рухомого майна в загальній кількості 177 позицій відбулися за стартовою ціною, яка визначена на підставі ліквідаційної вартості майна, а не ринкової, як визначено Законом України «Про виконавче провадження», незаконність дій приватного виконавця щодо визначення вартості майна встановлена в судовому порядку, ціна є істотною умовою договору купівлі-продажу, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про порушення майнових прав ОСОБА_1 .

Виходячи з вищезазначеного, електронні торги були проведені з порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та розділу V Порядку реалізації арештованого майна. Такі недоліки призвели до порушення законних прав та інтересів ОСОБА_1 , а тому висновок суду першої інстанції про визнання електронних торгів, протоколу, акта про проведенні електронні торги та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) недійсними, є правильним та обґрунтованим.

Колегія суддів звертає увагу на той факт, що необхідної рівноваги не буде досягнуто, якщо через надто формальне застосування процедурних вимог майно позивача реалізовано за нижчою ціною, що зараховується в рахунок погашення його боргу перед кредиторами. Визначення вартості майна з ліквідаційної, а не ринкової вартості та як наслідок занижена початкова вартість майна на торгах, яка в рази нижча за реальну вартість, порушить справедливу рівновагу, а заявник матиме особистий і надмірний тягар, що є порушенням статті 1 Протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Доводи апеляційної скарги про те, що звіт про оцінку майна від 30 липня 2019 року, виконаний ТзОВ «Перша земельна агенція», не визнаний недійсним та не скасований жодною судовою інстанцією не змінюють висновків суду з огляду на наступне.

Відповідно до частини третьої ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна.

Згідно зі ст.3 цього Закону оцінка майна це процес визначення його вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

У постанові від 13 березня 2018 року в справі №914/881/17 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що за змістом ст.ст.12, 33 Закону України від 12 липня 2001 року №2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним.

Решта доводів апеляційної скарги висновків суду першої інстанції також не спростовує та, з огляду на вищевикладене, додаткового правового обґрунтування не потребує, а ґрунтується лише на переоцінці доказів, яким правильно надана оцінка судом першої інстанції у відповідності до положень ст.89 ЦПК України.

При цьому апеляційний суд ураховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більш того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Харвісаар проти Фінляндії»).

Відповідно до змісту ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для його скасування.

Доводи апеляційної скарги на законність та обґрунтованість рішення суду не впливають, а тому колегія суддів апеляційного суду залишає рішення суду першої інстанції без змін, оскільки ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374-375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Рішення Лугинського районного суду Житомирської області від 13 липня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: