печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

21 липня 2022 року Печечерський районний суду м. Києва в складі

головуючого судді Бусик О.Л.

при секретарі Трубінській І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до подачі позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про спадщину,-

В С Т А Н О В И В:

18 липня 2022 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана заява про забезпечення позову.

20 липня 2022 року визначено суддю для розгляду справи та передано до провадження судді згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Представник заявника зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 - бабуся заявниці. Після її смерті відкрилась спадщина. За життя померла не розпорядилася своїм майном та заповіту не залишила, а тому спадщина повинна бути прийнята за законом.

Повідомляє, що 13 січня 2017 року заявниця звернулася до Шостої київської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі, син якої, батько заявниці - ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину заявниці було відмовлено у зв`язку з тим, що вона пропустила 6-ти місячний строк на прийняття спадщини, який передбачений ст. 1270 ЦК України.

Зазначає, що крім цього нотаріус їй повідомив, що 28 липня 2016 року на підставі заяви від імені ОСОБА_6 - сина померлої, рідного дядька заявниці була відкрита спадкова справа №525/2016 щодо майна померлої ОСОБА_4 , яка на момент смерті проживала в АДРЕСА_1 й була власником зазначеної квартири та було повідомлено, що для отримання свідоцтва про право на спадщину їй необхідно в судовому порядку продовжити строк для прийняття спадщини та подати письмову заяву про прийняття спадщини, в межах строку встановленого судом. У зв`язку з цим заявниця звернулася до суду із позовом про встановлення додаткового строку у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили.

У своїй заяві представник заявника повідомляє, що 23 липня 2020 року рішенням Печерського районного суду м. Києва по справі №757/2764/17-ц за позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Головне управління юстиції у місті Києві про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задоволено. Визнано поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини та встановлено додатковий строк у 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили. Постановою Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року рішення Печерського районного суду м. Києва від 23 липня 2020 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_2 - відмовлено.

26 січня 2022 року Верховний Суд Касаційний цивільний Суд по справі №757/2764/17- ц постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року скасувано, а рішення Печерського районного суду м. Києва від 23 липня 2020 року залишено в силі.

17 лютого 2022 року заявниця звернулась до Шостої Державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на підставі постанови Верховного суду від 26 січня 2022 року.

У відповіді на вищезазначену заяву завідувач Шостої київської державної нотаріальної контори Капелька Н.М. зазначила, що 26 серпня 2021 року на підставі постанови апеляційного суду ОСОБА_7 були видані свідоцтва про право на спадщину за законом. А також роз`яснено що за захистом своїх порушених, невизнаних, або оспорюваних прав, свобод чи інтересів заявниця має право звернутися до суду.

Представник заявника зазначає, що враховуючи те, що ОСОБА_6 із самого початку увів ОСОБА_2 в оману задля унеможливлення прийняття нею спадщини, а також свідомо не дочекався рішення Верховного суду, знаючи що право заявниці на спадщину оспорюється, у ОСОБА_2 є підстави вважати що не вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на майно суттєво утруднить або унеможливить виконання рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Оцінивши наведені позивачем доводи щодо вжиття заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

З урахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Як визначив Пленум ВСУ в п. 4 Постанови від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що є учасниками даного судового процесу. Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішенні заяви про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на його користь, у тому числі для запобігання потенційним труднощам щодо подальшого виконання такого рішення.

Враховуючи, що предметом позову буде визнання недійсним свідоцтва про спадщину та в подальшому скасування державної реєстрації, припинення права власності, витребування квартири з чужого незаконного володіння та визнання права власності на: 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0464 га., кадастровий номер: :90:537:0023, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , ділянка № НОМЕР_1 , 1/6 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , 1/2 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , суд вважає, що представником ОСОБА_2 - ОСОБА_1 обрано правильний та допустимий спосіб забезпечення позову в частині накладення арешту на нерухоме майно, який забезпечить збалансованість інтересів сторін, є співмірний з вимогами позову, та спроможний забезпечити виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 151, 153 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до подачі позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним свідоцтва про спадщину, скасування державної реєстрації, припинення права власності, витребування квартири з чужого незаконного володіння та визнання права власності - задовольнити.

Накласти арешт на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0464 га., кадастровий номер: :90:537:0023, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , ділянка № НОМЕР_1 ;

- 1/6 частину квартири, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частину квартири, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя О.Л. Бусик