Справа № 621/3127/21
Провадження № 2/621/298/22
УХВАЛА

09 червня 2022 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області:

головуючий суддя Вельможна І.В.,

за участі секретаря судового засідання Лацько А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за відсутності учасників справи заяву представника позивача Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» Савіхіної А.М., про прийняття уточненої позовної заяви у справі за позовною заявою Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

у с т а н о в и в:

18.10.2021 АТ КБ «Приватбанк» звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором № б/н від 08.12.2014 у розмірі 6 738 грн 12 к., а також понесені витрати по сплаті судового збору за подання позову до суду.

Ухвалою від 29.10.2021 вирішено питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання призначене на 16.11.2021.

16.11.2021 судовий розгляд відкладено за заявою відповідача ОСОБА_1 до 07.12.2021.

07.12.2021 надійшов відзив на позов, судовий розгляд відкладено до 10.01.2022 за заявою представника позивача.

10.01.2022 на стадії судового розгляду у судовому засіданні оголошено перерву на підставі положень частини 1 статті 241 ЦПК України, за клопотанням представника позивача ОСОБА_2

24.02.2022 розгляд справи не здійснювався з підстав введення воєнного стану в Україні.

16.05.2022 та 09.06.2022 учасники справи на судове засідання не з`явились.

08.06.2022 через канцелярію суду надійшла уточнена позовна заява АТ КБ «Приватбанк» в якій позивач просить стягнути зі спадкоємців ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , заборгованість за кредитним договором № б/н від 08.12.2014 у розмірі 6 738 грн 12 к., а також понесені витрати по сплаті судового збору за подання позову до суду.

Представник позивача на судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

ОСОБА_1 , телефоном повідомив про неможливість прибуття, просив проводити судове засіданн за його відсутності.

Неявка учасників справи не перешкоджає вирішенню питання щодо прийняття заяви АТ КБ «Приватбанк», яка надійшла 08.06.2022.

Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши заяву позивача, матеріали справи, приходить до наступного.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Судом встановлено, що 18.10.2021 позивач звернувся з позовом до відповідача ОСОБА_1 , з вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Зі змісту заяви від 08.06.2022 зміни підстав та предмету спору, збільшення або зменшення позовних вимог не вбачається.

Разом з тим, в уточненій позовній заяві від 08.06.2021, подання якої не передбачено нормами Цивільного процесуального кодексу, позивач АТ КБ «Приват банк» фактично залучив у якості співвідповідача спадкоємця померлого ОСОБА_3 .

Тобто, у вказаному позові АТ КБ «Приватбанк» просить стягнути заборгованість за договором кредиту з двох осіб ОСОБА_4 , первіного відповідача та ОСОБА_3 .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Згідно частин 1, 4 статті 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи наведене, виходячи з встановлених обставин, суд дійшов до висновку, що правові підстави для прийняття уточненої позовної заяви від 08.06.2022 відсутні, у зв`язку з чим вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви, яка подана позивачем.

Так, подання уточненої позовної заяви не передбачена нормами процесуального закону (стаття 49 ЦПК України), зі змісту вимог АТ КБ «Приватбанк» фактично вбачається залучення співвідповідача, що суперечить порядку залучення співвідповідача, який регламентований статтею 51 ЦПК України, таке залучення має місце за клопотання позивача та здійснюється судом, вказана заява подана на стадії судового розгляду, що суперечить положенням статті 49, 51 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 49, 51,260, 261 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті до розгляду уточненої позовної заяви Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Дата виготовлення повного тексту ухвали 09.06.202

Головуючий: