Справа № 755/7412/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2022 р. Дніпровський районний суд міста Києва, в складі головуючого судді Яровенко Н.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,

В С Т А Н О В И В:

Дарницька окружна прокуратура міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом, в якому просить стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь Державного бюджету України (30%) та бюджету міста Києва (70%) шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням у сумі 9809,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_1 близько 06-00 год, знаходячись на річці Дніпро Канівського водосховища, вище від Дарницького залізничного мосту близько 250 метрів та на відстані близько 150 метрів від правого берега, що в Печерському районі м. Києва, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел незаконного вилову риби, всупереч статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 63 Закону України «Про тваринний світ», пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, використовуючи заборонене знаряддя лову водних біоресурсів - сітки з ліски кустарного виробництва у кількості 2 штук, на металевому човні «Крим» № 27027 УКБ-6334, з навісним двигуном «Вихір», здійснив незаконний вилов риби різних видів загальною кількістю 46 штук, а саме: судак в кількості 7 штук, плотва у кількості 1 штуки, лящ у кількості 35 штук, плоскирка у кількості 1 штуки, синець у кількості 2 штук, яку в подальшому під час огляду місця події вилучено працівниками відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві та направлено для проведення оцінки до Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області. Крім того, Канівське водосховище, вище від Дарницького залізничного мосту близько 250 метрів та на відстані близько 150 метрів від правого берега, що в Печерському районі м. Києва є забороненим місцем лову риби вищевказаним знаряддям лову, що підтверджується листом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області № 2-9/2966-17 від 06 вересня 2017 року. Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000029 за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України скеровано до Печерського районного суду м. Києва для розгляду по суті. Одночасно з обвинувальним актом до Печерського районного суду м. Києва до суду скеровано цивільний до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у сумі 9 809, 00 грн., що пред`явлений у порядку статті 128 КПК України. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28 січня 2022 року у справі № 757/57000/17-к, яка набрала законної сила 03 лютого 2022 року, ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за злочин, передбачений частиною першою статті 249 КК України, на підставі статті 49 КК України у зв`язку із закінченням строків притягнення до кримінальної відповідальності, а провадження у справі закрито. Цивільний позов даною ухвалою залишено без розгляду. Таким чином, шкода у сумі 9809,00 грн, що спричинена державі з вини ОСОБА_1 внаслідок скоєння ним кримінального правопорушення не відшкодована. Крім того, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області листом № 1-3-9/1838-22 від 04 липня 2022 року на запит окружної прокуратури повідомлено, що в даному випадку шкода, завдана ОСОБА_1 внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді, в даному випадку Київській міській раді.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 26 серпня 2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

29 вересня 2022 року від представника Київської міської ради Калашнікова В.А. до суду надійшло клопотання, в якому Київська міська рада даний цивільний позов підтримує та просить суд його задовольнити. Також представник просить подальший розгляд справи здійснювати за його відсутності.

У встановлений судом строк відповідач ОСОБА_1 відзив на позов не подав. Конверт з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що направлявся за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача, повернувся до суду неврученим з відміткою «Укрпошти» про причини повернення - «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, керуючись частиною другою статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані позивачем докази, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , 28 серпня 2017 року, близько 06-00 год, знаходячись на річці Дніпро Канівського водосховища, вище від Дарницького залізничного мосту близько 250 метрів та на відстані близько 150 метрів від правого берега, що в Печерському районі м. Києва, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел незаконного вилову риби, всупереч статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 63 Закону України «Про тваринний світ», пункт 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, використовуючи заборонене знаряддя лову водних біоресурсів - сітки з ліски кустарного виробництва у кількості 2 штук, на металевому човні «Крим» № 27027 УКБ-6334, з навісним двигуном «Вихір», здійснив незаконний вилов риби різних видів загальною кількістю 46 штук, а саме: судак в кількості 7 штук, плотва у кількості 1 штуки, лящ у кількості 35 штук, плоскирка у кількості 1 штуки, синець у кількості 2 штук, яку в подальшому під час огляду місця події вилучено працівниками відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві та направлено для проведення оцінки до Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області.

Вказане підтверджується протоколом огляду місця події від 28 серпня 2017 року, складеним слідчим слідчого відділу в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві, згідно якого встановлено факт вчинення даного кримінального правопорушення ОСОБА_1 та вилучено в останнього рибу різних видів загальною кількістю 46 штук.

Постановою слідчого про визнання речових доказів від 28 серпня 2017 року у кримінальному провадженні № 0000029 вилучена у ОСОБА_1 риба різних видів загальною кількістю 46 шт. визнана речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Згідно квитанції та акту приймання-передачі до договору співпраці № 172 від 18 квітня 2017 року відділ поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві 28 серпня 2017 року передав ГО «Кінологічний департамент» зокрема об`єкти водної фауни (риба різних видів) в кількості 46 штук, що добуті з порушенням правил рибальства або унаслідок незаконного зайняття рибним промислом, що вилучені поліцейським у встановленому порядку.

В подальшому ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 30 серпня 2017 року у справі № 753/15817/17 задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення утилізації свіжовиловлених біоресурсів (риби різних порід) в кількості 46 штук, в межах вказаного кримінального провадження.

Згідно інформації, наданої Інститутом рибного господарства листом № 403-09/17 від 12 вересня 2017 року встановлено, що шкода рибному господарству та гідрофауні Канівського водосховища р. Дніпро, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 0000029 є істотною.

Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області листом від 06 вересня 2017 року № 2-9/2966-17 повідомлено, що ОСОБА_1 заподіяв шкоди рибному господарству на загальну суму 9 809, 00 грн./

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000029 за обвинуваченням ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України скеровано до Печерського районного суду м. Києва для розгляду по суті.

Одночасно з обвинувальним актом до Печерського районного суду м. Києва до суду скеровано цивільний позов прокурора у кримінальному провадженні - прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 Книжка А.О в інтересах держави в особі Печерської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у сумі 9 809, 00 грн., що пред`явлений у порядку статті 128 КПК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28 січня 2022 року у справі № 757/57000/17-к, яка набрала законної сила 03 лютого 2022 року, ОСОБА_1 звільнено від кримінальної відповідальності за злочин, передбачений частиною першою статті 249 КК України, на підставі статті 49 КК України у зв`язку із закінченням строків притягнення до кримінальної відповідальності, а провадження у справі закрито.

Вказаною вище ухвалою цивільний позов залишено без розгляду.

За нормою частини четвертої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини шостої цієї ж статті, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

За інформацією Управління екології та природних ресурсі виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), наданої листом № 077-179 від липня 2022 року, ОСОБА_1 у добровільному порядку вказана шкода не відшкодована.

Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області листом № 1-3-9/1838-22 від 04 липня 2022 року на запит окружної прокуратури повідомлено, що в даному випадку шкода, завдана ОСОБА_1 внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді, в даному випадку Київській міській раді.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Згідно із пунктом 9 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, за погодженням з Міндовкіллям.

Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.

Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України, Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

У відповідності до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишньої природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишньої природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Згідно зі статтею69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природної середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно із статтею 324 ЦК України Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

У відповідності до статті20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Згідно зі статтею 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.

Відповідно до статті10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

У відповідності до пункту 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року № 19, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, дозволяється одній особі вилов риби за одну добу перебування на водоймі загального користування у розмірі 3 кілограми.

Згідно такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги встановлена за: лящ - 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та складає 170 грн.

Відповідно до пунктів 6.1, 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил.

Згідно з частиною першою статті13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до частини третьої статті 16Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси) є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Київської міської ради). Одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу.

Тобто, стягнення шкоди, завданої забороненим виловом риби, на користь територіальної громади, де знаходиться відповідний об`єкт водного фонду та на територію якого поширюються повноваження відповідного рибоохоронного патруля, не суперечить вимогам чинного законодавства, що узгоджується з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17.

Відповідачем, всупереч положенню частини першої статті 81ЦПК України не надано належних та допустимих доказів на спростування позовних вимог позивача.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. (частина перша статті 69, стаття 76 ЦПК України)

Відповідно до положень частини першої-третьої статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного наданого доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю за шкоду заподіяну порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 9809,00 грн.

Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2481,00 грн.

Керуючись статтями 22, 1166 ЦК України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про тваринний світ», Правилами любительського та спортивного рибальства, статтями 76-81, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позов Керівника Дарницької окружної прокуратури міста Києва в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Київської міської ради (м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ) шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 9809,00 грн (дев`ять тисяч вісімсот дев`ять гривень 00 коп).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Повне рішення суду виготовлено 13 грудня 2022 року.

Суддя Н.О. Яровенко