26.05.2022 Справа № 756/7126/21
Унікальний номер 756/7126/21
Провадження номер 2-п/756/25/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Шролик І.С.

секретар судового засідання - Михнюк В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 756/7126/21 за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Амарок» про припинення права власності на частку у спільному майні,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15 листопада 2021 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Амарок» про припинення права власності на частку у спільному майні. Припинено право власності ОСОБА_1 на 1/24 частки квартири АДРЕСА_1 . Визнано право власності на 100-102 у будинку АДРЕСА_1 в наступному порядку: за ОСОБА_2 - 1/72 частку квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_3 - 1,72 частку квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_4 - 1,72 частку квартири АДРЕСА_1 .

20 грудня 2021 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду зі заявою про перегляд заочного рішення суду, посилаючись на те, що вона не брала участі у розгляді вказаної справи, не повідомлялася судом належним чином про дату та час її розгляду, не була присутня в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, тому не мала об`єктивної змоги подати свої заперечення та докази та заявляти клопотання, а відтак судом було порушено принцип змагальності та рівності сторін, що є підставами для скасування рішення.

Враховуючи викладене, просила суд визначити поважними причини пропуску строку на перегляд заочного рішення та поновити його, скасувати заочне рішення.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 грудня 2021 року заяву передано на розгляд судді Андрейчуку Т.В.

31 січня 2022 року розгляд заяви знято зі складу, у зв`язку з перебуванням судді Андрейчука Т.В. на лікарняному та призначено до розгляду на 02 березня 2022 року.

02 березня 2022 року, у зв`язку із введенням з 24.02.2022 року воєнного стану на території України, а також веденням бойових дій на території Київської області, розгляд цивільної справи не здійснювався.

Згідно з розпорядженням керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва від 18 травня 2022 року № 26, у зв`язку з мобілізацією судді Андрейчука Т.В., призначено повторний автоматизований розподіл справи № 756/7126/21 (2-п/756/25/22).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 травня 2022 року заяву передано судді Шролик І.С.

Ухвалою суду від 19 травня 2022 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 756/7126/21 прийнятою суддею Шролик І.С. до свого провадження та призначено до розгляду на 25 травня 2022 року.

Сторони в судове засідання не з?явилися, про розгляд справи повідомлялися судом належним чином шляхом сповіщення засобами телефонного зв`язку представників сторін телефонограмою та надісланням смс повідомлень.

02 лютого 2022 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшли заперечення представника позивачів - адвокат Кірсік С.В. В обґрунтування своїх заперечень вказує, що відповідач була обізнана про розгляд справи в суді. В матеріалах справи міститься заява представника відповідача - адвоката Дяченко В.В. від 10 червня 2021 року про відкладення розгляду справи, в якій зазначив, що необхідно час для ознайомлення з матеріалами справи. До матеріалів справи додано договір про надання юридичних послуг від 10 червня 2021 року. Отже, будучи обізнаними про наявність даної справи в суді, ані відповідач, ані її представник в судове засідання жодного разу не з?явилися, ігноруючи факт визнання судом явки відповідача обов`язковою, не подавали жодної заяви чи клопотання про причини неявки. В той, же час відповідач ігнорувала судові повістки, оскільки останні поверталися «за закінченням терміну зберігання». Жодних доказів про причину неподання відзиву не надано. З цих підстав просить суд відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

26 травня 2022 представник позивачів - адвокат Кірсік С.В. надала до суду заяву, в якій просила суд відмовити в задоволенні заяви та проводити розгляд справи без її участі.

Дослідивши подану заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від від 15 листопада 2021 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 , діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Амарок» про припинення права власності на частку у спільному майні. Припинено право власності ОСОБА_1 на 1/24 частки квартири АДРЕСА_1 . Визнано право власності на 100-102 у будинку АДРЕСА_1 в наступному порядку: за ОСОБА_2 - 1/72 частку квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_3 - 1,72 частку квартири АДРЕСА_1 ; за ОСОБА_4 - 1,72 частку квартири АДРЕСА_1 .

Як на підстави для скасування заочного рішення відповідач посилається, зокрема, на те, що вона не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, тому суд не мав підстав для ухвалення заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки з повідомленням про час та місце розгляду справи відповідачу ОСОБА_1 направлялися за адресою: АДРЕСА_3 . Проте конверти поверталися з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та «адресат відсутній за вказаною адресою». Дану адресу заявник вказує у заяві про перегляд заочного рішення.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За приписами ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно з п. 4 ч. 7 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Зазначене свідчить про те, що суд виконав покладений на нього обов`язок повідомити учасників про дату, час та місце розгляду справи, а відповідач, будучи належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, не скористалася своїм правом взяти участь у судовому засіданні, не подала належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин своєї неявки, причин неподання відзиву на позов тощо.

Окрім того, в матеріалах справи міститься заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Дяченка В.В., який діє на підставі договору про надання юридичних послуг від 10 червня 2021 року, укладеного з ОСОБА_1 , про відкладення розгляду справи, що свідчить про обізнаність відповідача та її представника про розгляд даної справи в суді.

Так, відповідно до положень ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення вказує, що не мала об`єктивної змоги подавати суду докази, надавати особисті пояснення чи заперечення по суті.

При цьому, до заяви про перегляд заочно рішення відповідачем не зазначено та не надано докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду щодо відсутності підстав для задоволення позову, до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем не додано.

Сукупності обставин, визначених ст. 288 ЦПК України, судом встановлено не було, а відповідачем їх наявність не доведена.

Крім того, у відповідність до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, interalia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з наведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Так, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод наголошує, що термін «строк на оскарження рішення», що є звичайним явищем у національних законодавствах держав учасників Конвенції, виконує кілька завдань, в тому числі забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів та позивачів, які можуть трапитись після прийняття судом рішення (пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою № 14902/04 у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»; пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»).

В заяві про перегляд заочного рішення відповідач посилається виключно на її відсутність під час розгляду справи, проте не зазначає про обставини чи докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи в розумінні положень ч. 1 ст. 288 ЦПК України. Дані обставини є підставою для апеляційного перегляду рішення суду, оскільки суд першої інстанції не може скасувати заочне рішення суду для надання іншої правової оцінки тим самим доказам у справі.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що відповідач ОСОБА_1 належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце розгляду справи, жодних доказів про причину неподання відзиву не надано та зважаючи на ту обставину, що заявником не зазначено доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та не були враховані судом при постановленні заочного рішення, а відтак суд приходить до висновку про залишення без задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 15 листопада 2021 року.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 285, 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 756/7126/21 за позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітньої ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , третя особа: Публічне акціонерне товариство «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «Амарок» про припинення права власності на частку у спільному майні - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений 26 травня 2022 року.

Суддя І.С. Шролик