РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1927/22

Провадження № 2/293/530/2022

05 грудня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт.Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

14.11.2022 ОСОБА_1 звернувся до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, в якому просить визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердичів, Житомирської області померла ОСОБА_2 - бабуся позивача. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме земельну ділянку площею 0,14 га під будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкова справа після померлої не заводилась. Спадщину ніхто не приймав. Інших спадкоємців на майно померлої окрім позивача не має.

Для оформлення спадщини позивач звернувся до Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області, однак нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті баби ОСОБА_2 з підстав пропуску ним шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач вказав, що він не прийняв спадщину у шестимісячний строк з тих причин, що після смерті бабусі при переїзді були втрачені всі документи, які позивачу довелось поновлювати. Крім того, незадовго до своєї смерті бабуся продала свій будинок, виписалась з місця реєстрації і мала переїхати жити до позивача, який її доглядав, однак тяжко захворіла і тривалий час перебувала в лікарні у м.Бердичеві, де й померла.

Про існування рішення про виділення бабусі земельної ділянки він дізнався випадково, наприкінці минулого року, від місцевого землевпорядника, який займається виготовленням технічної документації на земельні ділянки. Він вказав, що перебираючи архівні документи знайшов документи його бабусі і вирішив повернути. До цього часу позивач про наявність вказаного рішення нічого не знав, і думав, що у бабусі більше не було жодного майна. Вказав, що документами не займався, оскільки тривалий час їздив на заробітки до столиці, так як хворіла його мама, яка померла у віці 42 років, а потім через два роки захворіла і померла бабуся. На їх лікування потрібні були значні кошти.

Після того він почав поновлювати документи на підтвердження родинних відносин.

В зв`язку з цим, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску ним строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном на два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою від 17.11.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в цивільній справі та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 14:00 год. 05.12.2022 (а.с.26).

05.12.2022 сторони в підготовче судове засідання не з`явились. Представник позивача - адвокат Бойко Н.С., яка діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АМ №1036833 від 14.11.2022 подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності позивача та його представника. Позов підтримує (а.с.29).

30.11.2022 відповідач - територіальна громада в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області подала до суду заяву від 29.11.2022 №02-11/2471, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності представника селищної ради. Щодо рішення суду покладається на розсуд суду (а.с.28).

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи ту обставину, що відповідач не заперечує щодо задоволення позовних вимог позивача, суд розцінює вказану заяву як визнання позову, яке не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе винести рішення з підготовчого судового засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження сері НОМЕР_1 від 29.12.1981 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 . Його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.8).

Відповідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.126,133,135 СК України ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 ЇЇ батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с.9).

Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №7 від 19.01.2022 свідчить про те, що ОСОБА_3 02.06.1981 уклав шлюб з ОСОБА_5 (прізвище після реєстрації шлюбу - ОСОБА_8 ). Шлюб між ними розірвано 12.02.1986 (а.с.10).

Відповідно до свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_2 ОСОБА_4 - мати позивача померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.11).

Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №0 від 01.09.2022 свідчить про реєстрацію актового запису про шлюб від 01.10.1961 між ОСОБА_6 та ОСОБА_9 . Шлюб між ними розірвано 28.02.1968, що підтверджується також витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію розірвання шлюбу №6 від 20.01.2022. Прізвище дружини після розірвання шлюбу ОСОБА_10 (а.с.12,13).

Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №0 від 19.01.2022 підтверджує факт укладення шлюбу 126.02.1977 між ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с.14).

Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №4 від 19.01.2022 свідчить про реєстрацію шлюбу 19.07.1993 між ОСОБА_13 та ОСОБА_14 (а.с.15).

Відповідно до свідоцтва про смерть (повторно) серії НОМЕР_3 від 20.01.2022 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердичів, Житомирської області (а.с.16).

Витяг зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №69974361 від 08.09.2022 свідчить про те, що інформація за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відсутня (а.с.17).

Із повідомлення управління державної міграційної служби України в Житомирській області від 06.09.2022 №1801.3-4213/18.1-22 вбачається, що перевіркою ВІС ДМС «АДБ 0.6.1» та відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС у Житомирській області не встановлено інформацію в частині реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.18).

Постанова державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. від 08.09.2022 вказує на те, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що він не прийняв спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 в порядку та строк встановлений чинним законодавством (а.с.19).

Рішення Черняхівської селищної ради Житомирської області №12 від 30.12.1993 про передачу у приватну власність громадянам земельних ділянок свідчить про передачу у приватну власність ОСОБА_15 земельної ділянки розміром 0,14 га в АДРЕСА_1 для будівництва нового житлового будинку і господарських будівель (а.с.20).

Досліджені документи підтверджують те, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є онуком ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і у встановлений законодавством строк не прийняв спадщини після її смерті.

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З приводу поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачем, судом зазначається наступне.

Так, за змістом ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті баби він пропустив з тих причин, що йому не було відомо про наявність спадкового майна після смерті баби, яке він міг би успадкувати, оскільки, він тривалий час їздив на заробітки, так як були потрібні кошти на лікування матері, яка померла у віці 42 роки, а потім баби, яка померла через два роки після смерті мами. Крім того, позивач вказав, що у зв`язку з переїздом втратив всі документи, які підтверджують родинні відносини і він виготовляв їх повторно, про що свідчать досліджені документи.

Суд приймає до уваги доводи позивача про те, що через вказані вище обставини він не мав об`єктивної можливості подати заяву про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердичів Житомирської області у визначений законодавством шестимісячний строк.

З огляду не вище викладене, вказані позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після баби ОСОБА_2 суд визнає такими, що завдавали істотних труднощів для подачі ним заяви про прийняття спадщини та вважає їх поважними, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а тому задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Враховуючи те, що позивач не просить стягнути з відповідача понесені ним судові витрати, суд вважає за можливе судові витрати понесені позивачем залишити за ним, тому не стягує їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 після смерті баби: ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Бердичів, Житомирської області та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном на 2 (два) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО