справа № 208/8236/20
№ провадження 2-з/208/12/22
УХВАЛА

витребування доказів

12 січня 2022 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

За участю: секретаря судового засідання Задьори В.І.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні клопотання адвоката Федорової О.М., яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 «про витребування доказів» за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «про виділ частки із спільної часткової власності в самостійний об`єкт нерухомого майна, визнання права власності», суд-

встановив:

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05 жовтня 2021 року задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «про виділ частки із спільної часткової власності в самостійний об`єкт нерухомого майна, визнання права власності» у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 - відмовлено.

16 листопада 2021 року через канцелярію суду надійшла заява від відповідача, ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05 жовтня 2021 року по цивільній справі № 208/8236/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «про виділ частки із спільної часткової власності в самостійний об`єкт нерухомого майна, визнання права власності».

Ухвалою Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 17 грудня 2021 року заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05 жовтня 2021 року по справі № 208/8236/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 «про виділ частки із спільної часткової власності в самостійний об`єкт нерухомого майна, визнання права власності» - скасовано, призначено підготовче судове засідання на 12 січня 2022 року.

До судового засідання призначеного на 12 січня 2022 року, 11 січня 2022 року через канцелярію суду від адвоката Федорової О.М. надійшло клопотання «про витребування доказів». Згідно до змісту клопотання, просить:

-витребувати від Першої кам`янської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації смертей зроблений актовий запис №1087 від 31 липня 2007р. та копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблений актовий запис № 1815 від 30 липня 1990 р.

Враховуючи, викладене, суд вважає за можливе витребувати копію спадкової справи.

Суд керує ходом процесу, спрямовує дії осіб, що беруть участь у процесі, забезпечує виконання та здійснення ними прав і обов`язків, виносить рішення, які мають владний характер, вирішує матеріально-правовий спір, чим і здійснює захист порушеного або оскарженого суб`єктивного права. Також, суд виступає як учасник процесуальних відносин, як владний орган, наділений повноваженням вирішувати правові питання, які можуть виникнути у зв`язку з розглядом конкретної справи. Та те, що наділяючи суд правом вимагати від учасників процесу в рамках наданих їм процесуальним законодавством повноважень, належної поведінки, держава одночасно з цим встановлює і для самого суд у рамки дозволеної поведінки. З метою встановлення справедливого та ефективного захисту прав відповідно до частини 1 статті 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керуючись принципом верховенства права та у відповідності до пункту 11частини 2 статті 1 ЦПК України неприпустимості зловживання процесуальними правами, за власною ініціативою поставив питання про витребування доказів.

За нормою ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Так, згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», готуючи справу до розгляду, суд повинен визначити: обставини, які мають значення для справи, та факти, що підлягають встановленню і покладені в основу вимог і заперечень; характер спірних правовідносин і зміст правової вимоги; матеріальний закон, який регулює спірні правовідносини; вирішити питання про склад осіб, які братимуть участь у справі; з`ясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів; визначити коло доказів відповідно до характеру спірних правовідносин і роз`яснити, якій із сторін слід довести певні обставини; вжити заходів для забезпечення явки в судове засідання, а також сприяти врегулюванню спору до судового розгляду.

Таким чином, враховуючи вищенаведене та з огляду на те, що заявлені позивачем позовні вимоги щодо нерухомого майна майнові права на які набувалися особами, не залученими до розгляду, в свою чергу відповідно до статті 1 першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під майном також розуміються майнові права., згідно зі ст. 8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного та сімейного життя, до свого житла та кореспонденції. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кривіцька і Кривіцький проти України», в контексті вказаної Конвенції поняття «житло» не обмежується приміщенням, в якому проживає на законних підставах, або яке було у законному порядку встановлено, а залежить від фактичних обставин, а саме існування достатніх і тривалих зв`язків з конкретним місцем. Втрата житла будь-якою особою є крайньою формою втручання у права на житло.

Враховуючи положення п.34 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав».

В зазначеному пункті Постанови Пленуму визначено, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом (стаття 41 Конституції України, статті 316 - 319 ЦК), то власник на підставі статті 391 ЦК не може бути визнаний таким, що втратив право користування своїм майном, зокрема жилим приміщенням або виселений із нього, оскільки це не відповідає характеру спірних правовідносин, й такі вимоги регулюються, зокрема, статтями 71, 72, 109, 110, 116 Житлового кодексу Української РСР (далі-ЖК УРСР). У зв`язку із цим під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла. Так, власник житла має право вимагати визнання попереднього власника таким, що втратив право користування житлом, що є наслідком припинення права власності на житлове приміщення (пункт 3 частини першої статті 346 ЦК) із зняттям останнього з реєстрації. Усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом зняття особи з реєстраційного обліку, залежить від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства (наприклад, статті 71, 72, 116, 156 ЖК УРСР; стаття 405 ЦК), а саме від вирішення однієї із таких вимог: про позбавлення права власності на жиле приміщення; про позбавлення права користування жилим приміщенням; про визнання особи безвісно відсутньою; про оголошення фізичної особи померлою.

Враховуючи вище викладене, суд застосовуючи частину 7 статті 81 ЦПК України, вважає, що зазначені документи мають істотне значення для справедливого, неупередженого вирішення цивільної справи, керуючись засадами верховенства права, змагальності, диспозитивності та пропорційності приходить до висновку про доцільність витребування відповідних доказів, а саме:

- від Першої кам`янської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації смертей зроблений актовий запис №1087 від 31 липня 2007 р.;

- від Першої кам`янської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблений актовий запис № 1815 від 30 липня 1990 р.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.84, 258-260 ЦПК України, суд -

постановив:

Витребувати від Першої кам`янської державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в Книзі реєстрації смертей зроблений актовий запис №1087 від 31 липня 2007 р.

Витребувати від Першої кам`янської державної нотаріальної контори завірену належним чином копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в Книзі реєстрації актів про смерть зроблений актовий запис № 1815 від 30 липня 1990 р.

Докази витребувані судом направити на адресу Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області (51925, область Дніпропетровська місто Кам`янське вулиця Ігнатія Ясюковича, будинок №5, у строк 5 днів, з дня отримання ухвали суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати за адресою: 51900, місто Кам`янське Дніпропетровської області, вул. І.Ясюковича, 5, та на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://zv.dp.court.gov.ua .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Івченко Т. П.