Справа № 357/8893/22
Провадження № 2/357/2967/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської громади, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

28.09.2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом та просив суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 дружини ОСОБА_4 .

І. Позиція сторін у справі.

Позивач мотивує свій позов тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його дружина ОСОБА_4 , після смерті якої залишилося спадкове майно, заповіт спадкодавець не залишила. Спадкоємцем першої черги по закону являється позивач, який звернувся до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримав відмову, оскільки пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що після раптової смерті дружини, померлої внаслідок ураження вірусом Covid, позивач мав психологічне виснаження та незадовільний стан здоров`я, сильний стрес внаслідок раптової смерті дружини призвів до стрімкої втрати зору у позивача. Піклуючись про дітей, опікуючись похилою матір`ю, він приховував від родини різкі зміни у погіршенні свого здоров`я, що в подальшому призвело до госпіталізації. Зважаючи на те, що в усній формі його діти повідомили про відмову від прийняття спадщини на користь батька, приймаючи до уваги ту обставину, що правовстановлюючі документи на спадкове майно знаходилися в м.Києві, що у зв`язку з тяжким станом здоров`я позивача, та вподальшому в зв`язку з введеннням військового стану на території держави унеможливило забрати зазначені документи особисто позивачем, а діти виїхали на територію Західної України, а тому позивач не мав можливості вчасно, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. ОСОБА_1 просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяці.

Відповідач заперечуючи позовні вимоги, вказав на відсутність належних і достатніх доказів в підтвердження поважності причини пропуску позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідач зазначив, що ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса лише 03.08.2022 року, хоча спадщина відкрилася ще 14.07.2021року. Відповідач звертає увагу на той факт, що воєнний стан введено указом Президента України 24.02.2022 року, але на той час вже завершився шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 . Відповідач вважає, що позивач не надав доказів в обґрунтування поважності причин пропуску для прийняття спадщини, пов`язаних з об`єктивним, непереборними, істотними труднощами на вчинення відповідних дій.

ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі.

30.09.2022 року засобами електронного зв`язку на адресу суду надійшла заява представника позивача - адвоката Дуднік Л.О. про заміну неналежного відповідача Білоцерківську районну раду Київської області на належного відповідача - Білоцерківську міську громаду та клопотання про приєднання до матеріалів справи документу, що підтверджує сплату судового збору.

Ухвалою судді від 30.09.2022 року було відкрито провадження у даній справі (а.с.59-60).

01.11.2022 року представник позивача - адвокат Дуднік Л.О. подала суду заяву про залучення до участі в справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та подала письмово викладені пояснення по справі (а.с.68-70).

Ухвалою суду від 01.11.2022 року було залучено до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ухвалою суду від 01.11.2022 року було витребувано у приватного нотаріуса Губенко Т.А. належним чином завірену копію спадкової справи (а.с.79-80,81).

02.11.2022 року відповідач - Білоцерківська міська територіальна громада в особі Білоцерківської міської ради, направили відзив на позов (а.с.88-91).

30.11.2022 року треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 подали письмово викладені пояснення по справі (а.с.99,101).

06.12.2022 року на виконання ухвали суду надійшла копія спадкової справи за №23/2022 щодо майна померлої ОСОБА_4 (а.с. 108-121).

15.12.2022 року представник позивача - адвокат Дуднік Л.О. подала відповідь на відзив (а.с.123-131).

Представник позивача - адвокат Дуднік Л.О. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги.

Відповідач - Білоцерківська міська рада, не направили до суду свого представника, подали суду клопотання, у якому просили розгляд справи проводити без участі їхнього представника,.

Треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали письмово викладені пояснення по справі, в яких позовні вимоги підтримали, не заперечили, щоб позивачу визначили додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки після смерті їх матері ОСОБА_4 , вони, як спадкоємці першої черги за законом, не мають претензій до спадкування майна, спору з позивачем не існує (а.с.99).

З`ясувавши позицію учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

ІІІ. Фактичні обставини справи.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданого 14.07.2022 року Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.13).

Встановленим є те, що позивач по справі є чоловіком померлої ОСОБА_4 . Зазначене підтверджено свідоцтвом про шлюб (а.с.12).

Позивач зазначає, що після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке складається з: 1 / 4 частини квартири АДРЕСА_1 , право власності на яку зареєстровано на підставі свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_2 від 11.01.1994 року, виданого виконкомом Білоцерківської міської ради та 1 / 4 частини на підставі договору дарування частини квартири АДРЕСА_2 від 25.12.1999 року, посвідченого Білоцерківською державною нотаріальною конторою (реєстрова книга №98 реєстровий №11089) (а.с.8,14-16); земельної ділянки площею 0,0029 га за кадастровим номером :02:026:0134, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 гаражний кооператив, земельна ділянка НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 , право власності на яку підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, індексний номер: 18843762 від 11.03.2014 року (а.с.18, 19,20); машиномісце за №242 загальною площею 12,5 квадратних метрів, яке розташоване на мінус 2 (другому) поверсі підземного паркінгу № НОМЕР_4 у складі проекту «Будівництво житлово-рекреаційного комплексу з паркінгами між проспектом Миколи Бажана та АДРЕСА_5 », розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером: :90:150:0049,. яке належить померлій на підставі договору купівлі-продажу деривативу №4425/4-П/242П від 25.02.2021 року (ас.21-26).

Встановлено, що позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї дружини до приватного нотаріуса Білоцерківського нотаріального округу Губенко Т.А., та отримав відмову в оформленні спадкових прав щодо майна померлої ОСОБА_4 , оскільки позивач не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в строк шість місяців з дня відкриття спадщини та, на день смерті не був зареєстрований разом з спадкодавцем за однією адресою (а.с.28).

Судом було оглянуто спадкову справу №23/22 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с. 108-121).

Представник позивача суду пояснила, що після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, яке позивач бажає успадкувати, а діти спадкодавця не мають претензій щодо спадкування їхнім батьком майна матері. Однак, позивач після раптової смерті дружини, яка померла внаслідок ураження вірусом Covid, мав психологічне виснаження та незадовільний стан здоров`я, проходив лікування, був госпіталізований, хвилювався за своє здоров`я, мав побоювання теж вразитися вірусом Covid та намагався ізолюватися, а потім в зв`язку з введеннням військового стану на території держави, взагалі, став перейматися іншими речами, ніж майно, діти позивача виїхали на територію Західної України. Всі ці обставини в сукупності заважали позивачу вчасно отримати консультацію, роз`яснення та звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_4 .

Матеріали справи містять копії консультативних медичних висновків та довідки обстеження в медичному закладі ТОВ «Гормонія здоровя» від 12.08.2021р., 12.08.2021р., 12.08.2021р., 12.08.2021р., 04.11.2021р., в підтвердження звернення позивача за медичною допомогою (а.с. 30-39).

ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін.

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом приймається до уваги, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 (зі змінами) з 12.03.2020 на усій території України було встановлено карантин, який рішенням уряду неодноразово було продовжено зі встановленням певних обмежень.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України.

Судом установлено, що шестимісячний строк на подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті дружини сплив 15.01.2022р., за 39 днів до початку війни, а позов до суду він пред`явив 20.09.2022 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. На такі ж обставини вказано в постанові ВС у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року .

Крім того, суд бере до уваги докази, які надані позивачем щодо медичних висновків та довідки про обстеження в медичному закладі, в період часу з 12.08.2021р. по 04.11.2021р., що підтверджують факт незадовільного стану здоров`я ОСОБА_1 в період коли слід було звернутися до нотаріуса за оформленням своїх спадкових прав.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4 була заведена 03.08.2022р., саме за заявою позивача, та як слідує з матеріалів спадкової справи, інші спадкоємці не зверталися із заявами про прийняття спадщини. Наразі, факту наявного спору щодо спадкування не виявлено, та в силу норм Закону України «Про нотаріат» саме, до повноважень нотаріусів належить перевіряти наявність спадкоємців, робити відповідні запити, перевіряти відомості Спадкового реєстру, вживати заходи до охорони спадкового майна, коли це потрібно, приймати претензії можливих кредиторів та ін…

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини з метою фактичної реалізації ним своїх спадкових прав .

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява №4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_5 додатковий строк в два місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 19.12.2022 року.

Суддя О. Я. Ярмола