КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Справа 133/3860/21

31.05.22

Козятинський міськрайонний суд Вінницької областіу складі:

головуючого судді Пєтухової Н.О.,

за участі секретаря судових засідань Гаврилюк О.Г.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача АТ "Українська залізниця" Чешковського В.А.,

представників третьої особи, що не заявляє самостійних вимог Всеукраїнської професійної спілки "Спілка залізничників України" Горецького Я.О., Мицавки Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про зміну предмета позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Всеукраїнська професійна спілка «Спілка залізничників України», про визнання незаконним і скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Козятинського міськрайонного суду Вінницької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Всеукраїнська професійна спілка «Спілка залізничників України», про визнання незаконним і скасування наказу про відсторонення від роботи та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

06.04.2022 позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву про зміну предмету позову; відповідно до змісту заяви, просить суд змінити предмет спору в частині, що стосується стягнення середнього заробітку за час незаконного відсторонення, і стягнути з відповідача середній заробіток з моменту незаконного відсторонення до моменту допуску до роботи в розмірі 28 430, 05 грн.

12.04.2022 від представник відповідача ОСОБА_2 надійшло заперечення в якому він просив залишити заяву ОСОБА_1 , про зміну предмету позову, без задоволення.

Дослідивши зміст зазначених документів, суд дійшов наступного висновку.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

При цьому при поданні вказаної заяви (клопотання) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України. Аналогічний правовий висновок наведений у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 р. у справі № 405/3360/17 (провадження 61-9545сво21).

Так, позивач, подавши позов, просив стягнути середній заробіток за час його відсторонення з моменту такого відсторонення по дату ухвалення судового рішення у цій справі. Подавши заяву про зміну предмету позову, позивач також у додаток до неї надав суду наказ № 144/ОС від 28.02.2022 про допуск його до роботи з 01.03.2022; тобто період відсторонення його від роботи завершився 01.03.2022 - раніше від прийнятого судового рішення. Отже, строк, за який позивач наразі просить стягнути середній заробіток є меншим, аніж за первісними вимогами. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що письмова заява про зміну предмету позову за своїм змістом та суттю є заявою про зменшення розміру позовних вимог.

Як зазначив Верховний Суд у вказаній вище постанові, позивач має дотримуватись правил для вчинення відповідної процесуальної дії. Отже, подана заява про зменшення позовних вимог має бути обгрунтована, і при цьому мають бути застосовані положення ст. 175 ЦПК України.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що заява має містити зазначення ціни позову (позивачем зазначено), та обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються. Проте, всупереч вказаній нормі, позивач не навів обгрунтування заявленої до стягнення суми, не вказав, у результаті яких саме обчислень, та на підставі яких даних він таку суму отримав. Також у додаток до заяви не надано жодного документа, який би обгрунтував проведений розрахунок.

Так, ОСОБА_1 не додав до заяви про зміну предмету позову, наприклад, належної довідки про заробітну плату тощо, не зазначив у заяві, яка формула була використана при обчисленні суми, яку він просить стягнути, що унеможливлює встановити правильність розрахунку середнього заробітку за час незаконного відсторонення, тобто з 09.12.2021 по 01.03.2022.

Невідповідність заяви вимогам ст. 175 ЦПК України є, згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, підставою для залишення її без руху.

Згідно частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, позивачу слід надати строк для усунення недоліків заяви про зменшення позовних вимог, а саме: надати заяву з обгрунтуванням заявленої до стягнення суми у розмірі 28 430,05 грн, де буде вказано, виходячи з якого розміру заробітної плати, та за який саме період вона розрахована; також позивачу за доцільне буде надати докази на підтвердження його розрахунку.

В судовому засіданні 31.05.2022 представник третьої особи також заявив клопотання, в якому просив зобов`язати бухгалтерію установи, де працює позивач ОСОБА_1 , зробити розрахунок заборгованості по заробітній платі за час відсторонення позивача від роботи.

Суд не увбачає підстав для задоволення такого клопотання, окільки, згідно ч. 2 ст. 13 ЦПК України, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, а покладається на сторін, що відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 177, 185 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про зміну предмета позову залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків заяви протягом десяти днів з дня отримання копії повного тексту цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, вона буде повернута позивачу.

Клопотання представника третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Всеукраїнської професійної спілки "Спілка залізничників України", ОСОБА_3 , про зобов`язання бухгалтеріїї установи, де працює позивач, зробити розрахунок заборгованості по заробітній платі за час відсторонення позивача від роботи, залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Н.О. Пєтухова

31.05.2022