ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2380/22
провадження № 2/753/4065/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Дарницького районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа № 753/2380/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою суду від 30 червня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадженням з проведенням підготовчого засідання.

Під час вивчення матеріалів справи після відкриття провадження у справі судом було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у відповідності до вимог статті 176 ЦПК України.

Так в позовній заяві позивач зазначає, що просить суд виділити в натурі частку з майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак при цьому не зазначає ціну позову.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

Верховний Суд у постанові від 7 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16-ц, посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, вказав, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Із матеріалів справи відомо, що у лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою про видалення в натурі частки, що перебуває у спільній частковій власності, а саме 1/2 частини житлового будинку та 1/2 частини земельної ділянки, а отже вказані вимоги є вимогами майнового характеру.

Враховуючи викладене, позивач повинен встановити ціну позову та, відповідно, сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру. Поряд з цим позивач, при визначені ціни позову має враховувати, що ним ставляться вимоги щодо виділення у приватну власність в натурі частину житлового будинку та частину земельної ділянки.

Відповідно до підпункту 1 пункт 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з долученої до позовної заяви копії квитанції від 19 січня 2022 року № 79, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 992,40 грн як за вимогу немайнового характеру.

Згідно із частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Виходячи з наведеного, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків, а саме визначити ціну позову та надати суду докази сплати судового збору за позовні вимоги майнового характеру, з урахуванням сплаченого судового збору в розмірі 992,40 грн.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185, 187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова