БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/6279/14-ц провадження № 2-п/361/16/22
У Х В А Л А

«17» листопада 2022 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Степанюк А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року в цивільній справі № 361/6279/14-ц за позовом Садівничого товариства «Тепличник» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та приведення земельної ділянки у попередній стан,

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року зобов`язано ОСОБА_1 звільнити та привести у придатний до використання стан зайняту без правових підстав земельну ділянку, а саме знести самовільно зведені на ній споруди та видалити посаджені на ній зелені насадження за власний кошт, зобов`язано ОСОБА_1 перемістити ділянки паркану відповідно до Схеми проектних та фактичних меж земельних ділянок, наступним чином: - перемістити на 16.6 м. ділянку паркана (на схемі відрізок EF) довжиною 11,8 м. до співпадіння з лінією межі між ділянками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 (на схемі відрізок EF); - перемістити на 3,3 м. ділянку паркана (на схемі відрізок CD) довжиною 4,3 м. до співпадіння з лінією межі між ділянками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 (на схемі відрізок CD);

-перемістити паркан в точці А на межі між ділянками № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 в точку перетину меж ділянок № НОМЕР_3 , № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_4 (точка А); - перемістити паркан в точці В на 10,75 м. вздовж існуючого паркану до перетину з лінією межі між ділянками № НОМЕР_1 та № НОМЕР_3 (точка В); перемістити на 0,8 м. ділянку паркану довжиною 20 м. між точками В та С в бік проектної лінії межі ділянки № НОМЕР_3 з землями загального користування (на схемі відрізок С`В); стягнуто з ОСОБА_1 на користь СТ «Тепличник» судовий збір у розмірі - 243 грн.

60 коп. та витрати на правову у розмірі - 500 грн. 00 коп.

23 травня 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду, в якій просить скасувати заочне рішення у справі № 361/6279/14-ц від 05 грудня 2014 року. Заява мотивована тим, що у період з 2014 по 2019 роки відповідач перебувала за межами України та не могла знати про перебування у провадженні суду даної цивільної справи.

Ухвалою суду від 28 липня 2022 року поновлено строк, визначений частиною другою статті 284 ЦПК України, на подання до Броварського міськрайонного суду Київської області заяви про перегляд заочного рішення цього суду від 05 грудня 2014 року в цивільній справі

№ 361/6279/14-ц (провадження № 2/361/2429/14) за позовом СТ «Тепличник» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та приведення земельної ділянки у попередній стан.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення підтримала.

Представник позивача СТ «Тепличник» - Безштанько С.М. у судовому засіданні заперечив проти скасування заочного рішення.

Вислухавши пояснення відповідача, заперечення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статей 287, 288 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції на час розгляду заяви про перегляд заочного судового рішення) заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши доводи заяви, а також матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає, а заочне рішення не підлягає скасуванню, оскільки причини неявки відповідача до суду не є поважними. Відповідач у встановленому процесуальним законом порядку повідомлялася належним чином про день, час та місце розгляду справи. Судові повістки направлялися рекомендованими листами на зареєстровану адресу місця проживання відповідача ОСОБА_1 та нею не одержувалися. Поважних причин неявки до суду не встановлено.

У даному випадку в обґрунтування викладених в заяві обставин щодо підстав скасування заочного рішення, відповідачем, не наведено жодного посилання на належні, достатні та допустимі докази, які б надали суду можливість встановити їх істотне значення для правильного вирішення даної справи, так як це є необхідною умовою при розгляді заяви щодо перегляду заочного рішення суду.

Таким чином, в даному випадку через не наведення у заяві про скасування заочного рішення доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, відсутня одночасна наявність вищевказаних умов, що позбавляє суд можливості скасувати таке заочне рішення.

Оскільки обов`язковою підставою скасування заочного рішення є наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, отже, заяву про перегляд заочного рішення відповідача слід залишити без задоволення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто пункту 1 статті 6 Конвенції, а також статті 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

у х в а л и в:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 грудня 2014 року в цивільній справі № 361/6279/14-ц за позовом Садівничого товариства «Тепличник» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та приведення земельної ділянки у попередній стан.

Роз`яснити ОСОБА_1 положення частини четвертої статті 287 ЦПК України про те, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала за змістом статті 353 ЦПК України оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В.О.Василишин