ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1275/22 Справа № 203/1211/21 Суддя у 1-й інстанції - Єдаменко С. В. Суддя у 2-й інстанції - Лаченкова О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2022 року Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Лаченкової О.В.

суддів Городничої В.С., Петешенкової М.Ю.

при секретарі Кравченко Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року

по справі за заявою ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним та витребування майна,-

ВСТАНОВИЛА:

В березні 2020 року до Кіровського районного суду м.Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори, ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про визнання правочину недійсним та витребування майна.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 зазначала, що спільно із своїм чоловіком ОСОБА_5 набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Після смерті чоловіка з`ясувалось, що ним складено заповіт відносно цієї квартири на користь ОСОБА_3 . Рішенням Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 26 квітня 2018 року у цивільній справі №203/4032/17 визнано за ОСОБА_2 право власності на Ѕ частину цієї квартири. Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 16 жовтня 2019 року у цивільній справі №202/7818/17 відмовлено у визнанні недійним заповіту ОСОБА_5 . Заявниці стало відомо, що після набрання чинності останнім судовим рішенням здійснено відчуження спірної квартири за договором між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . У разі невжиття заходів забезпечення позовних вимог, може бути здійснене подальше відчуження спірного майна третім особам, що зробить неможливим виконання рішення суду про витребування частини цієї квартири на її користь. Просила вжити заходи забезпечення позовних вимог шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та заборонити ОСОБА_1 вчиняти будь-які дії щодо ремонту цієї квартири.

Ухвалою Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову - задоволено частково.

Заборонено ОСОБА_1 , а також будь-яким особам вчиняти будь-які дії (купівлі-продаж, міна, виділ часток ті інше) щодо відчуження, реалізації, передачі у власність іншим особам квартири АДРЕСА_1 .

Заборонено органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, зокрема Міністерству юстиції України та його територіальним органам, нотаріусам та іншим органам чи особам, які виконують функції державної реєстрації прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири АДРЕСА_1 , крім проведення реєстраційних дії за цією ухвалою.

В апеляційній скарзі на ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року у справі №203/1211/21 ОСОБА_1 просить ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року у справі №203/1211/21 скасувати.

Відзиви на апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року у справі №203/1211/21 від учасників справи до апеляційного суду не надходили.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Згідно із ч.ч.1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Як вбачається з матеріалів заяви про забезпечення позову ОСОБА_2 має намір звернутись з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , інші учасники справи: ОСОБА_3 , П`ята дніпровської державна нотаріальна контора про визнання правочину недійсним та витребування майна. До заяви надані судові рішення відносно квартири АДРЕСА_1 .

Оскільки квартира знаходиться в Центральному районі міста Дніпро, на підставі ст.29, п.1 ч.1 ст.152 ЦПК України заява ОСОБА_2 про забезпечення позову підсудна Кіровському районному суду міста Дніпропетровська.

Заява про забезпечення позову відповідає вимогам ст.151 ЦПК України, до неї доданий документ про звільнення заявниці від сплати судового збору згідно п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

З урахуванням положень п.1 ч.1 ст.152 ЦПК заява ОСОБА_2 про забезпечення позовних вимог може бути розглянута до пред`явлення позову.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо нерухомого майна від 23 березня 2021 року №249475438 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 , до якого заявниця має намір пред`явити позов.

Вказана квартира придбана ОСОБА_5 , який помер в 2017 році, весь цей час є предметом судових спорів. При цьому підставою для реєстрації права власності на цю квартиру за ОСОБА_1 є правочин від 23 березня 2021 року.

З цього приводу заявниця звернулась до правоохоронних органів.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що між учасниками правовідносин вбачається спір про речове право, який має бути вирішений в судовому порядку.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Оцінюючи співмірність заяви про забезпечення позовних вимог із негативними заходами для власників майна, суд першої інстанції правильно зазначив, що накладення арешту може позбавити власників можливості користуватись майном, тому на цей час не доведено наявності підстав для застосування саме такого заходу забезпечення позову. А також, що вимоги в частині заборони на проведення ремонту в квартирі не містять достатнього обґрунтування як факту можливого проведення ремонту, так і того, яким чином це зробить неможливим чи утруднить виконання рішення суду.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що слід заборонити розпорядження спірним майном та здійснення його відчуження будь-яким чином, оскільки за цих умов інтереси забезпечення можливості виконання судового рішення, у разі його ухвалення на користь позивача, переважатимуть негативні наслідки для інших осіб.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , що суд безпідставно та неправомірно позбавив його права з`явитися в судове засідання та захистити свої права, а тому ухвала Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08.04.2021 року винесена із порушенням законодавства та підлягає скасуванню, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи (ч.1 ст.153 ЦПК України). Тому можна зробити висновок, що неявка цих осіб не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення позову, поданої до подання позовної заяви.

Якщо вимоги заявника визнані судом обґрунтованими, то заява про забезпечення позову, подана до подання позовної заяви, розглядається негайно лише за його участю без повідомлення особи, щодо якої просять вжити заходи забезпечення позову. З урахуванням, що заявником наведені такі аргументи необхідності негайного розгляду без повідомлення особи, щодо якої він просить вжити заходи забезпечення позову, які наводять на висновок, що зволікання зі застосуванням заходів забезпечення позову може спричинити неможливість виконання рішення суду в майбутньому.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , що заявниця не надала ніяких аргументованих доказів стосовно наміру відчуження спірної квартири, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави та не повинні призводити до фактичного вирішення справи по суті.

Колегія суддів вважає, що за таких обставин, суд першої інстанції при вирішенні заяви про забезпечення позову дотримався вимог закону, висновок суду про часткове задоволення заяви про забезпечення позову є правильним та таким, що відповідає нормам законодавства та обставинам справи, оскільки зазначена вище квартира, згідно із наданими судовими рішеннями є предметом судових спорів.

Інші доводи апеляційної скарги, наведені ОСОБА_1 , не є суттєвими, і не дають підстав для висновку про неправильнє застосування судом першої інстанції норм процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення заяви про забезпечення позову.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження, тому вони не підлягають задоволенню.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування ухвали суду першої інстанції щодо часткового задоволення заяви про забезпечення позову, тому ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 08 квітня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя О.В.Лаченкова

Судді В.С.Городнича