Справа № 136/1019/22
провадження № 2/136/430/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2022 р. м. Липовець

Суддя Липовецького районного суд Вінницької області Шпортун С.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді у цивільній справі №136/1019/22, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває цивільна справа №136/1019/22, за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТАС Агро Захід» про витребування земельної ділянки, у якій 04.11.2022 було відкрито провадження, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.

Копію ухвали суду від 04.11.2022 спрямовано в адресу сторін.

12.12.2022 позивача ОСОБА_1 надав до суду заяву про відвід головуючого судді Шпортун С.В. у даній цивільній справі №136/1019/22, мотивуючи тим, що до початку розгляду справи йому стали відомі обставини, що виключають участь такого судді у розгляді цивільної справи, оскільки в рамках саме цього провадження під головуванням судді Шпортун С.В. було постановлено ухвалу 01.08.2022 якою залишено його позовну заяву без руху, в подальшому незважаючи на заяву позивача та подані додатково докази, ухвалою суду від 12.08.2022 позовну заяву було повернуто позивачу. Постановою Вінницького апеляційного суду від 21.09.2022 ухвалу суду першої інстанції від 12.08.2022 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції, яка передана на розгляд судді Шпортун С.В., за наслідками розгляду якої остання постановила ухвалу 28.10.2022, якою вказує на недоліки позовної заяви в частині неповної сплати судового збору та залишила позовну заяву без руху, у зв`язку із чим позивачем було доплачено судовий збір у розмірі 607, 60 грн, після чого лише призначила розгляд справи відповідно до ухвали суду від 04.11.2022. Позивача вважає, що вищевказані факти вказують на упереджене та необ`єктивне ставлення до нього як сторони у справі, що є підставою для відводу судді. Заяву просив розглянути у його відсутність.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст. 40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши заяву позивача про відвід головуючого судді Шпортун С.В. у цивільній справі №136/1019/22, матеріали цивільної справи, дійшов висновку про таке.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" N 1402-VIII від 02.06.2016, кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Завданням цивільного судочинства є цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке переважає над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі ст.2 ЦПК України (далі - ЦПК).

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Статтею 36 ЦПК України визначено підстави для відводу судді, у тому числі якщо існують інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України, передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

За умовами ч. 3 ч. 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді (ч. 5 ст. 36 ЦПК України).

Суд зауважує, що відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово "неупереджений" передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції "неупередженість" (безсторонність) судді", а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з: (і) "об`єктивним критерієм", який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною; (її) "суб`єктивним критерієм", який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Отже, прийняття процесуальних актів, а також дії суду під час розгляду справи належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження дій чи актів, що стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Правову оцінку дій суду під час розгляду справи, перевірку законності та обґрунтованості прийнятих судових рішень має виключно відповідний суд згідно процесуальним законодавством в межах провадження відповідної справи.

Разом з тим, необхідно зауважити, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними належними доказами. З аявлений відвід має бути вмотивований, тобто містити відповідні аргументи та докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Перевіривши наведені позивачем у заяві про відвід головуючої у справі судді Шпортун С.В. доводи судом встановлено, що позивачем вони зводяться до незгоди із судовими рішеннями ухваленими у даній справі, одне з яких було предметом оскарження судом апеляційної інстанції, якому надано належну правову оцінку, таке судове рішення ухвалене під головуванням судді Шпортун С.В. скасоване, а також вирішено було передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. З урахуванням висновків апеляційної інстанції судом було постановлено ухвалу 28.10.2022 про залишення позову без руху, а після усунення позивачем недоліків вирішено питання про прийняття його до розгляду, відкрито провадження у справі відповідно до ухвали суду від 04.11.2022.

Інших аргументів та доказів, які б вказували на наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість та необ`єктивність судді Шпортун С.В. у заяві не зазначено, а доказів не надано позивачем до заяви.

При цьому, суд звертає увагу, що не можуть бути підставами для відводу судді дії суду під час розгляду справи, заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами чи процесуальні рішення судді під час здійснення правосуддя.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Згідно з ч. 4 ст. 40 ЦПК України, беручи до уваги те, що заява позивача про відвід судді є необґрунтованою, суд дійшов висновку про необхідність вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу та передати справу для вирішення питання про відвід в порядку, встановленому ст.33 ЦПК України.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 36 - 37, ст. 39-41, ст. 260 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шпортун С.В. у цивільній справі №136/1019/22, - визнати необґрунтованою.

Передати матеріали справи №136/1019/22 для визначення складу суду для вирішення питання про відвід судді Шпортун С.В. у порядку ст.33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Світлана ШПОРТУН