КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/3889/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2022року місто Київ

справа № 757/2619/20-ц

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючогосуддіБорисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Ільєвої Т.Г., повний текст рішення складено 18 березня 2021 року, у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію,-

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року позивач звернувся до Печерськогорайонного суду міста Києва з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з останньоїзаборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 16506,28 грн.

В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго».

Вказував, що 01 червня 2018 року за адресою: АДРЕСА_1 , представниками позивача було виявлено порушення Правил, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку, про що складено акт порушень №049227.

Зазначав, що 20 вересня 2018 року за результатами засідання комісії з розгляду актів порушень Правил та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними було прийнято рішення провести нарахування по акту №049227 за необліковано спожиту електроенергію відповідно до п.3.5. Методики за формулою 2.7.

Посилався на те, що вартість необлікованої електроенергії, спожитої з порушенням Правил по акту складає 16506,28 грн., яку позивач просить стягнути у судовому порядку з ОСОБА_1 .

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2021 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» задоволено.

Стягнуто на користь ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» з ОСОБА_1 16506,28 грн. заборгованості за необліковану електроенергію та 2102 грн. судового збору.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» відмовити.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що 15 березня 2018 ОСОБА_1 придбала квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , однак не з`являлась у квартирі протягом двох місяців, по поверненню остання звернула увагу на несправність електричного лічильника, про що негайно повідомила позивача шляхом усного повідомлення у травні.

Вказувала, що позивачем у позовній заяві зазначено, що постачання електричної енергії здійснюється ним до помешкання на платній основі відповідно до договору №6 від 26 червня 2003 року, однак вказаний договір укладений між ОСОБА_3 (споживач) та АЕК «Київенерго» (енергопостачальник).

Зазначала, що у позовній заяві зазначено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником АЕК «Київенерго», проте відсутнє жодне підтвердження даного факту, про що також зазначалось у відзиві на позову заяву.

Посилалася на те, що відповідно до інформації наданої позивачем та як вбачається з наданих даних відповідач не здійснював знімання показників лічильників у 2010, 2012, 2017, 2019 та 2020 роках, крім того з 30 квітня 2009 року по 01 червня 2018 року за результатами обходу контролером лише 20 вересня 2011 року було здійснено сфазування лічильників, після цього контролер жодного разу не мав доступу до приладу електроенергії, що свідчить про відсутність доказів порушення саме відповідачем.

Вказувала, що на момент вчинення купівлі-продажу квартири відповідач була вже третім власником та споживачем, а останнє обстеження лічильника було проведено 20 вересня 2011 року, а тому вважає, що позивач порушив п.38 Правил, а саме: проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків.

Зазначала, що під час засідання комісії 20 вересня 2018 року, на якій переглядалось рішення прийняте 02 липня 2018 року і була присутня відповідач, представниками позивача не було запропоноване скористатися правом внести зауваження до акту, також не була додана до переліку документів письмова заява про виявлення порушення в роботі лічильника від відповідача 24/ЦОК/2/3/1/К-157233 від 13 вересня 2018 року.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

У порядку ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Тому розгляд справи здійснюється без виклику сторін в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог позивача.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Нормами конституційного законодавства закріплено, а саме ч.3 ст.13 Конституції України, що власність зобов'язує, вказана нормами також знайшла своє втілення у ч.4 ст. 319 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ч.5 ст.319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Згідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, які були чинні до 11 червня 2018 року та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562.

Відповідно до п.1 Правил, вони регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Пунктом 7 Правил визначено, що для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Після чого енергопостачальник протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості підключає квартиру або об'єкт побутового споживача до електропостачання.

Відповідно до п.п.19, 21 Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії.

Згідно з п.37 Правил енергопостачальник, зокрема, має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку.

Пунктом 38 Правил передбачено, що енергопостачальник зобов'язаний : проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків; проводити планову повірку, ремонт і заміну засобів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором.

Пунктом 42 вищевказаних Правил визначено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний (зокрема): забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки.

Відповідно до п.48 Правил побутовий споживач, зокрема, несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Пунктом 49 Правил визначено, що у разі порушення енергопостачальником умов договору побутовий споживач викликає представника енергопостачальника для складання та підписання акта-претензії побутового споживача, в якому зазначаються терміни, види, відхилення показників з надання послуг тощо.

Пунтом 53 Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до договору №20358-64-5 про користування електричною енергією від 26 червня 2003 року позивач на платній основі здійснює постачання електричної енергії до квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п.11 вказаного договору про користування електричною енергією, споживач електричної енергiї зобов'язується: дотримуватися вимог нормативно-технiчних документiв та договору про користування електричною енергiєю; забезпечувати належний технiчний стан та безпечну експлуатацiю своїх внутрiшнiх електромереж, електроустановок та побутових електроприладiв; забезпечувати збереження приладiв облiку i пломб на них у разi розмiщення приладу облiку у квартирi або на iншому об'єктi споживача; невiдкладно повiдомляти енергопостачальника про недолiки в роботi приладу облiку; оплачувати спожиту електричну енергiю вiдповiдно до умов договору; вносити плату за спожиту електричну енергiю виключно на поточний рахунок iз спецiальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; узгоджувати з енергопостачальником новi пiдключення та переобладнання внутрiшньої електропроводки, здiйснюванi з метою збiльшення споживання електричної потужностi; надавати розрахункову книжку на вимогу представникiв енергопостачальника для перевiрки правильностi оплати та вiдповiдностi записiв у нiй показанням приладу облiку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника, якi пред'явили свої службовi посвiдчення, до квартири або iншого об'єкта для обстеження приладу облiку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрiзуванню гiлок дерев, якi ростуть на територiї, що належить споживачу, для забезпечення вiдстанi не менше 1 метра вiд проводiв повiтряної лiнiї електромережi; не пiзнiше нiж за 7 днiв до припинення користування електричною енергiєю у квартирi або на iншому об'єктi письмово повiдомити енергопостачальника про розiрвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергiю, включаючи день виїзду.

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 15 березня 2018 року, відповідач ОСОБА_1 є власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , до якої позивач на платній основі постачає електричну енергію.

01 червня 2018 року представниками постачальника електричної енергії СВП «Київські електричні мережі» РЕМ «Центральний» було складено акт про порушення №049227, підписаний уповноваженими особами електропостачальника: майстром ОСОБА_4 , електромонтером ОСОБА_5 , техніком ОСОБА_6 .

Вказаний акт також підписаний без зауважень власником квартири ОСОБА_1 .

Даним актом зафіксовано порушення споживачем квартири за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 Закону України «Про ринок електричної енергії», п.п.9, 18, 32 Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом ПВ-3 10 мм шляхом мунтування ввідного та після облікового вимикачів. Споживачу порушення продемонстровано.

01 червня 2018 року представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» РЕМ «Центральний» складено акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) №049227/1, згідно якого було виконано такі заходи: демонтовано шунтуючу перемичку, встановлено новий лічильник.

Даний акт підписаний майстром ОСОБА_4 , електромонтером ОСОБА_5 , техніком ОСОБА_6 та власником квартири ОСОБА_1 без зауважень.

20 вересня 2018 року відбулося засідання комісії №1 з розгляду акта про порушення №049227від 01 червня 2018 року, яке було оформлено протоколом №1271.

Відповідно до вказаного протоколу №1271 за порушення споживачемквартири за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 пунктів 9, 18, 32 Правил користування електричною енергією для населення вирішено провести нарахування ОСОБА_1 за період з 15 березня 2018 року по 01 червня 2018 року згідно з п.3.5 та за формулою №2.7Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН), згідно якого вартість не облікованої електричної енергії становить 16506,28 грн.

На засіданні комісії була присутня ОСОБА_1 , остання протокол підписала без зауважень.

Заперечуючи проти позову та звертаючись з апеляційною скаргою, сторона відповідача посилалася на те, що на момент вчинення купівлі-продажу квартири відповідач була вже третім власником та споживачем, а останнє обстеження лічильника було проведено 20 вересня 2011 року, а тому вважає, що позивач порушив п.38 Правил, а саме останній повинен був: проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків.

Разом з тим, судом першої інстанції було вірно встановлено, що лічильник електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 встановлений у квартирі відповідача.

Як вбачається із витягу з особової картки споживача, енергопостачальник неодноразово намагався потрапити до спірної квартири для зняття показників та проведення технічного огляду, проте щоразу не мав можливості потрапити до квартири через відсутність споживача, про що були складені акти про не допуск.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторона відповідача, вказуючи на те, що 15 березня 2018 року ОСОБА_1 придбала квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , однак не з`являлась у квартирі протягом двох місяців, по поверненню остання звернула увагу на несправність електричного лічильника, про що негайно повідомила позивача шляхом усного повідомлення у травні, не надала доказів на підтвердження своїх доводів щодо звернення до енергопостачальника та на спростування доказів наданих стороною позивача.

Оскільки ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , факт самовільного підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми облікупідтверджено належними та допустимими доказами, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог та стягнення з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» заборгованості за актом порушення №049227 від 01 червня 2018 року в сумі 16506,28 грн.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що відсутнє жодне підтвердження того факту, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником АЕК «Київенерго» спростовується даними, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які є загальнодоступними та статутом ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі».

Доводи апеляційної скарги про те, що під час засідання комісії 20 вересня 2018 року, на якій переглядалось рішення прийняте 02 липня 2018 року і була присутня відповідач, представниками позивача не було запропоноване скористатися правом внести зауваження до акту, також не була додана до переліку документів письмова заява про виявлення порушення в роботі лічильника від відповідача 24/ЦОК/2/3/1/К-157233 від 13 вересня 2018 року, колегія суддів не бере до уваги, оскільки протокол підписаний відповідачем без зауважень, а заява ОСОБА_1 про виявлення порушення в роботі лічильника №24/ЦОК/2/3/1/К-157233 датована 13 вересня 2018 року, тобто вже після усунення порушень.

Доказів оскарження протоколу засідання комісії 20 вересня 2018 року відповідачем не надано.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанцій і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права та/або неправильно застосовано норми матеріального права, які передбачені ст.376 ЦПК України, як підстави для скасування рішення суду.

Виходячи з наявних у матеріалах справи та досліджених судом першої інстанції доказів, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції щодо задоволення позову є законним і обґрунтованим, відповідає обставинам справи та положенням матеріального закону.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, судова колегія приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення та залишення без змін рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 18 березня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків зазначених в пункті 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий:

Судді: