Номер провадження 2/754/669/22
Справа №754/8852/21
РІШЕННЯ

Іменем України

22 червня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Таран Н.Г.,

секретаря судового засідання Довгань Г.А.

за участі:

представника позивача адвоката Бойка А.М.

розглянувши у залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звертаючись до Деснянського районного суду м. Києва з даним позовом просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 протягом 3 (трьох) місяців з дня набрання законної сили рішенням суду. Обґрунтовуючи свій позов позивач вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_2 , про що 30.05.2016 складено відповідний актовий запис № 8557 та підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчений 11.06.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бессараб О.В. та зареєстрований у реєстрі за № 353. Відповідно до цього заповіту спадкоємцем належної її квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якиє є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 . ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 помер, про що 19.12.2018 складено відповідний актовий запис № 20908 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 . Після смерті ОСОБА_3 єдиним спадкоємцем за законом щодо спадкового майна померлого стала його дружина ОСОБА_4 ,, ІНФОРМАЦІЯ_5 та його донька ОСОБА_1 (позивач) ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 . ІНФОРМАЦІЯ_7 померла матір позивачки ОСОБА_4 , про що 17.01.2020 складено відповідний актовий запис № 376 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 . 10.11.2007 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , у зв`язку з чим змінила своє прізвище « ОСОБА_1 » на прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 . Після смерті матері - ОСОБА_4 позивачу стало відомо, що ні її матір ОСОБА_4 , ні її батько ОСОБА_3 спадкове майно після смерті ОСОБА_2 не оформили і у спадщину не вступили. За таких обставин позивач є внучкою та єдиною спадкоємицею за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Стосовно розбіжностей прізвищ « ОСОБА_2 » та « ОСОБА_3 », на підставі експертного висновку № 056/759-а від 26.06.2019, дані розбіжності між записами прізвища українською мовою виникла при його міжмовних перетвореннях, що є типовою девіацією в практиці документування вумовах українсько-російської двомовності. Згідно з чинними правилами нормативний запис прізвища українською мовою - ОСОБА_3 .

Для поновлення строку для вступу у спадщину, необхідно звернутися до суду для того, щоб продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини. В іншому порядку, крім судового, це питання вирішити неможливо.

Ухвалою суду від 17.06.2021 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче засідання.

19.10.2021 на адресу Деснянського районного суду м. Києва надійшов відзив Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації (відповідача), в якому позовні вимоги не визнає та вказали, що є неналежним відповідачем та на даній підставі просив відмовити у задоволенні позовної заяви.

Протоколом повторного автоматичного розподілу судової справи від 05.11.2021 справа розподілена судді Таран Н.Г.

Ухвалою суду від 11.11.2021 прийнята справа до провадження та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

17.12.2021 на адресу суду надійшло клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача Деснянську районну в м. Києві державної адміністрації на належного відповідача на Київську міську раду.

Ухвалою суду від 23.12.2021 року, яка занесена до протоколу судового засідання замінено неналежного відповідача - Деснянську районну в м. Києві державну адміністрацію на належного відповідача - Київську міську раду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовільнити в повному обсязі.

Представник відповідача будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає необхідним зазначити таке.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України).

Згідно ст.13 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 вбачається, що вона дійсно померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 82 років в м. Києві.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчений 11.06.2014 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бессараб О.В. та зареєстрований у реєстрі за № 353. Відповідно до цього заповіту спадкоємцем належної її квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якиє є сином ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 . ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 помер, про що 19.12.2018 складено відповідний актовий запис № 20908 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 . Після смерті ОСОБА_3 єдиним спадкоємцем за законом щодо спадкового майна померлого стала його дружина ОСОБА_4 ,, ІНФОРМАЦІЯ_5 та його донька ОСОБА_1 (позивач) ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 . ІНФОРМАЦІЯ_7 померла матір позивачки ОСОБА_4 , про що 17.01.2020 складено відповідний актовий запис № 376 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5 . 10.11.2007 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , у зв`язку з чим змінила своє прізвище « ОСОБА_3 » на прізвище « ОСОБА_1 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 . Після смерті матері - ОСОБА_4 позивачу стало відомо, що ні її матір ОСОБА_4 , ні її батько ОСОБА_3 спадкове майно після смерті ОСОБА_2 не оформили і у спадщину не вступили. За таких обставин позивач є внучкою та єдиною спадкоємицею за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.

Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

З наведених вище обставин судом встановлено, що позивач з поважних причин у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, за викладеними фактами, які підтверджені належними доказами.

Оскільки позивач пропустила строк для звернення із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, суд вважає позов ОСОБА_1 обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном у три місяці.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 04.07.2022 року.

Суддя: Н.Г. Таран