ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-во/753/72/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" липня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т. О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні суду,

В С Т А Н О В И В:

12.11.2019 Дарницьким районним судом м. Києва ухвалене рішення у цивільній справі № 753/11421/18 за позовом за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права користування майном, зобов`язання не чинити та усунути перешкоди у користуванні майном, стягнення витрат на усунення недоліків майна з урахуванням інфляційних втрат та трьох процентів річних, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання утриматись від дій, що порушують право, та зобов`язання не чинити перешкод у користуванні майном.

Цим рішенням первісний та зустрічний позови задоволено частково, а саме: визнано право ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як співвласників житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - садового будинку, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00), на постійне безоплатне користування приміщеннями загального призначення у даному будинку (сходами цокольного поверху площею 11,1 кв.м., номер приміщення 41; сходами першого поверху площею 13,1 кв.м., номер приміщення 1; сходами другого поверху площею 14,7 кв.м., номер приміщення 14; підсобним приміщенням цокольного поверху площею 12,8 кв.м., номер приміщення 43; котельнею, розташованою в цокольному поверсі, площею 16,1 кв.м., номер приміщення 49 (номери приміщень визначені згідно Технічного паспорту на даний будинок, виготовленого ПП «Актив Інвест» станом на 09.08.2016); зобов`язано ОСОБА_1 не чинити ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перешкоди у користуванні зазначеними вище приміщеннями загального призначення та надати вільний доступ до приміщень загального призначення цокольного поверху шляхом надання ключів від встановлених на вході до даних приміщень дверей; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1/6 частину вартості робіт з електропостачання вказаного житлового будинку з урахуванням інфляційних втрат та трьох процентів річних, нарахованих за період з 01 листопада 2013 року по 01 березня 2021 року, в загальному розмірі 159 295 гривень 37 копійок; зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 утримуватись від дій, що порушують права та інтереси ОСОБА_1 як співвласника житлового будинку; зобов`язано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у користуванні електричними мережами та трансформаторною підстанцією, що забезпечують електропостачання даного житлового будинку та надати до них вільний доступ шляхом надання ключів від трансформаторної підстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 09.06.2022 апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишені без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

05.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в рішенні суду.

Посилаючись на те, що в резолютивній частині рішення а саме: в абзаці 4 на стор. 25 слова « ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) як співвласника житлового будинку» він просить змінити на слова «« ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) як власника 12/100 частин садового будинку 131 »; та в абзаці 5 на стор. 25 слова «та трансформаторною підстанцією, що забезпечують електропостачання даного житлового будинку, та надати до них вільний доступ шляхом надання ключів від трансформаторної підстанції» змінити на слова «та електрощитовою першого поверху садового будинку 131 та надати до неї вільний доступ шляхом надання ключів від електрощитової першого поверху».

За результатами дослідження матеріалів справи суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до положень статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить, зокрема, написання прізвищ та імен, найменування спірного майна, зазначення дат та строків.

З матеріалів справи вбачається, що зазначений в резолютивній частині рішення суду архітектурно-будівельний тип спірного будинку відповідає встановленим при розгляді справи обставинам, зокрема, даним висновку експертів за результатами судової будівельно-технічної експертизи (висновок № 5899/5900/14-42 від 18.02.2015), покладеним судом в обґрунтування свого рішення. При цьому суд чітко зазначив адресу спірного будинку та його реєстраційний номер у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що виключає можливість його неправильної ідентифікації.

Відповідають встановленим при розгляді справи обставинам (описовій та мотивувальній частині рішення) і зазначені в резолютивній частині рішення відомості про те, що сторони, в тому числі і ОСОБА_1 , є співвласниками спірного будинку, а також назви об`єктів (електричні мережі та трансформаторна підстанція), обов`язок не чинити перешкоди у користуванні якими суд поклав на ОСОБА_2 .

Отже в розумінні положень цивільного процесуального закону ухвалене судом рішення не містить у тексті описок.

Більше того, тлумачення змісту статті 269 ЦПК України дає підстави для висновку, що при виправленні описок та арифметичних помилок суд не вправі змінювати зміст рішення або ухвали, а відтак вимоги заяви виходять за межі положень цивільного процесуального закону щодо правових підстав для виправлення описок.

Отже за наведених у заяві обставини підстави для постановлення ухвали про виправлення описки в рішенні суду відсутні.

Водночас суд звертає увагу відповідача на положення статті 271 ЦПК України, які передбачають можливість роз`яснення судового рішення, а відтак у разі незрозумілості рішення суду для сторін або для виконавця (державного реєстратора) позивач не обмежений у праві подати відповідну заяву.

Керуючись статтею 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в рішенні суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвалу суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя:

Ухвала підписана 12.07.2022.