Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 297/207/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.05.2022 м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого - судді Левка Т.Ю., секретар судового засідання Роман К.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В., про визнання правочину нікчемним,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Компанієць Н.Г. звернулася до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В., та просить визнати нікчемним заповіт померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , складений 10 травня 2019 року на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідченого приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1464.

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржений заповіт є нікчемним, оскільки посвідчення заповіту відбулося з порушенням Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, та норм права, передбачених статтею 1247 ЦК України, так як він не підписаний особисто заповідачем в той час, як будь-яких фізичних вад, які б перешкоджали підписати його власноручно у заповідача не було.

14.04.2021 відповідач ОСОБА_2 подав до суду відзив на позов, відповідно до якого у задоволенні позову просить відмовити покликаючись на те, що оспорюваний заповіт був складений з дотриманням вимог законодавства щодо його форми та посвідчення.

20.05.2022 відповідач ОСОБА_2 надіслав до суду заяву про визнання позовних вимог в повному обсязі.

Сторони, їх представники та третя особа будучи належним чином повідомленими про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилися.

Представник позивачки ОСОБА_4 надіслала до суду заяву, згідно якої у зв`язку з визнанням позову відповідачем, просить суд розглянути справу у відсутність сторони позивача та задоволити позовні вимоги.

Третя особа приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В. надіслала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, на розсуд суду.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідачем позов визнано повністю, що не суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому в порядку ст.206 ЦПК України визнання ним позову прийнято судом.

Обстеживши матеріали справи та клопотання сторін, визнаючи в порядку ст.223 ЦПК України необов`язковим відібрання особистих пояснень від учасників процесу, і враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін та визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

В судовому засіданні належними доказами достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 84 років померла ОСОБА_3 , про що Берегівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області складено відповідний актовий запис № 133 та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 залишила заповіт від 22 червня 2017 року, яким усе своє майно, де б воно не знаходилося, з чого б воно не складалося і в чому б воно не заключалося, і взагалі усе те, що належало їй за законом або на що вона матиме право, заповіла у цілому позивачці по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

30 травня 2019 року позивачка ОСОБА_1 прийняла спадщину, що залишилась після смерті заповідача, шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

У видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на будь-яке майно, належне ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , відповідно до заповіту, складеного і посвідченого Берегівською державною нотаріальною конторою 22 червня 2017 року, реєстровий № 1- 2525, приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук Оксаною Василівною позивачці було відмовлено, оскільки зазначений заповіт скасований заповітом, складеним пізніше, а саме 10.05.2019 року.

Так, заповітом, складеним 10 травня 2019 року та посвідченим приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В., зареєстрованим в реєстрі за № 1464, ОСОБА_3 заповіла все належне їй майно на користь відповідача по справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В оскарженому заповіті вказано, що заповідач із-за нерухливістю правої руки та слабкого зору власноручно розписатися не може, то на її особисте прохання та за її дорученням, в її присутності, в присутності приватного нотаріуса Берегівського районного нотаріального округу Закарпатської області Мирончук О.В. та в присутності свідків ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , після прочитання ними вголос змісту заповіту, текст цього заповіту підписано власноручно гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Виноградівським РВ УМВС України в Закарпатській області, 17 серпня 1999 року, у двох примірниках, один з яких залишається в справах приватного нотаріуса, а інший, викладений на бланку нотаріальних документів, видається заповідачу. У зв`язку із обмеженням у русі заповідача ГУК РАЇСИ ГЕОРГІЇВНИ і на її прохання заповіт підписаний та посвідчений за місцем її проживання в АДРЕСА_2 о 16.30 годині.

Відповідно до п. п. 5, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійними», вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду у разі наявності відповідного спору. Такий позов може пред`являтися окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У цьому разі в резолютивній частині судового рішення суд вказує про нікчемність правочину або відмову в цьому. Якщо позивач посилається на нікчемність правочину для обґрунтування іншої заявленої вимоги, суд не вправі посилатися на відсутність судового рішення про встановлення нікчемності правочину, а повинен дати оцінку таким доводам позивача.

Порядок спадкування за заповітом регламентується Главою 85 Книги шостої ЦК України.

Право на заповіт, відповідно статті 1234 ЦК України, має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається.

Відповідно до статті 1257 ЦК України заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

Загальні вимоги до форми заповіту встановлено статтею 1247 ЦК України, якою передбачено, що заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення та має бути особисто підписаний заповідачем. Якщо особа не може особисто підписати заповіт, він підписується відповідно до частини четвертої статті 207 цього Кодексу.

Якщо фізична особа у зв`язку з хворобою або фізичною вадою не може підписатися власноручно, за її дорученням текст правочину у її присутності підписує інша особа. Підпис іншої особи на тексті правочину, що посвідчується нотаріально, засвідчується нотаріусом або посадовою особою, яка має право на вчинення такої нотаріальної дії, із зазначенням причин, з яких текст правочину не може бути підписаний особою, яка його вчиняє (частина четверта статті 207 ЦК України).

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 1248 ЦК України нотаріус посвідчує заповіт, який написаний заповідачем власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. Нотаріус може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. У цьому разі заповіт має бути вголос прочитаний заповідачем і підписаний ним.

Згідно з абзацом 3 частини другої статті 1248 ЦК України, якщо заповідач через фізичні вади не може сам прочитати заповіт, посвідчення заповіту має відбуватися при свідках (стаття 1253 цього Кодексу).

Свідками, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 1253 ЦК України, не можуть бути члени сім`ї та близькі родичі спадкоємців за заповітом.

Свідки, при яких посвідчено заповіт, зачитують його вголос та ставлять свої підписи на ньому (частина п`ята статті 1253 ЦК України).

За змістом пунктів 3-8 глави 9 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 з наступними змінами та доповненнями (далі - Порядок вчинення нотаріальних дій), передбачено, якщо фізична особа внаслідок фізичної вади, хвороби або іншої причини (наприклад, неписьменна) не може власноручно підписати документ, то за її дорученням у її присутності та в присутності нотаріуса цей документ може підписати інша особа, яка визначається зазначеною фізичною особою. Про причини, з яких фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, не мала змоги підписати документ, зазначається у тексті документа та в посвідчувальному написі.

Якщо фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, має вади зору або з інших причин не має змоги самостійно прочитати документ, нотаріус уголос прочитує їй текст документа, про що на документі робиться відповідна відмітка.

Відповідно до пункту 3 глави 1 Порядку вчинення нотаріальних дій, якщо нотаріальна дія вчинюється поза приміщенням державної нотаріальної контори, державного нотаріального архіву, приміщенням, яке є робочим місцем (конторою) приватного нотаріуса, у посвідчувальному написі та в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій зазначається місце вчинення нотаріальної дії (удома, у лікарні, за місцезнаходженням юридичної особи тощо) із зазначенням адреси, а також причин, з яких нотаріальна дія була вчинена поза вказаними приміщеннями.

Згідно з частиною першою статті 1257 ЦК України, нікчемним є заповіт, складений особою, яка не мала на це право, а також заповіт складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення.

Як вказує позивачка та визнано відповідачем, посвідчення оскаржуваного заповіту відбулося з порушенням Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, та норм права, передбачених статтею 1247 ЦК України, оскільки він не підписаний особисто заповідачем в той час, як будь-яких фізичних вад, які б перешкоджали підписати його власноручно у заповідача не було.

Померла ОСОБА_3 у зв`язку зі своїм станом здоров`я протягом останнього місяця свого життя не виходила з дому, а отже не була в змозі звернутися до нотаріуса з метою посвідчення спірного заповіту, свій паспорт громадянина України для складання та посвідчення заповіту нотаріусу не надавала.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновків, що наявні підстави для визнання заповіту, складеного від імені ОСОБА_3 10 травня 2019 року, яким усе належне їй майно вона заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , нікчемним.

Таким чином, враховуючи встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, а також оцінюючи надані докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 206, 223, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Визнати нікчемним заповіт померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , складений 10 травня 2019 року на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , посвідчений приватним нотаріусом Берегівського районного нотаріального округу Мирончук О.В., зареєстрований в реєстрі за № 1464.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

ГоловуючийТ. Ю. Левко