Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання - Бокотей А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, заінтересована особа Ужгородська районна державна адміністрація про передачу безхазяйного нерухомого майна у власність територіальної громади

в с т а н о в и в

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від представника Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області надійшла, у якій він просить суд:

-передати нерухоме майно - будівлю, загальною площею - 150,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (попередня адреса: АДРЕСА_2 ) у комунальну власність Сюртівської сільської територіальної громади в особі Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (юридична адреса: вул.Ракоці, буд.2, с.Сюрте, Ужгородський район, Закарпатська область, ).

Заява обґрунтована тим, що звернення до суду з означеною заявою зумовлене виявленням безхазяйного нерухомого майна, а саме - будівлі, загальною площею - 150,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (передня адреса: АДРЕСА_2 ). Представник заявника звертає увагу на те, що Сюртівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області є правонаступником Паладь-Комарівецької сільської ради.

Вказує на те, що на сьогоднішній згадана будівля не має власника; право власності ні за ким не зареєстровано; будівля перебуває на обліку як безхазяйне майно.

У судове засідання Сюртівська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області явку уповноваженого представника не забезпечила, належним чином повідомлена про час, дату і місце його проведення, від представника заявника надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності.

У судове засідання заінтересована особи явку уповноваженого представника не забезпечила, належним чином повідомлена про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подала.

Згідно частиною 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Ухвалою від 06.12.2022 суддя прийняв заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Згідно з пунктом 1 рішення Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 21.11.2020 №7-1/2020 ухвалено розпочати процедуру реорганізації Паладь-Комарівецької сільської ради.

Відповідно до пункту 2 цього ж рішення заявник є правонаступником всіх прав та обов`язків Паладь-Комарівецької сільської ради.

Рішенням виконавчого комітету Паладь-Комарівецької сільської ради Ужгородського району №01/А від 18.03.2014 визнано безхазяйним майно на території Паладь-Комарівецької сільської ради за адресою АДРЕСА_2 , будівля. Вказаним рішенням виконавчого комітету сільському голові відповідної ради доручено підготувати заяву до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, про взяття означеного майна на облік.

У матеріалах справи наявний технічний паспорт б/н від 21.05.2014 на об`єкт нерухомого майна, а саме на будівлю за адресою АДРЕСА_2 . З експлікації внутрішніх площ до плану будівлі літери «А» вбачається, що площа названого об`єкта становить 150,8 кв.м.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №308855091 від 02.09.2022 відомості щодо права власності на зазначений об`єкт нерухомості відсутні.

Крім того, суд з`ясував, що згідно з довідкою Паладь-Комарівецького сільського старостинського округу Сюртівської сільської ради № 101/02-7 від 30.08.22, будівля, яка розташована в АДРЕСА_2 , на теперішній час присвоєно нова адреса, а саме: АДРЕСА_1 .

Поряд із цим, судом встановлено, що право власності або інше речове право на земельну ділянку за адресою АДРЕСА_1 (попередня назва АДРЕСА_2 ) не зареєстровано.

Матеріалами справи підтверджується, що Паладь-Комарівецька сільська радаУжгородського району Закарпатської області має статус припиненої.

Згідно з опублікованою інформацією у виданні «Мозаїка» від 27.12.2014 Паладь-Комарівецькою сільською радою Ужгородського району повідомлено, що нерухоме майно, а саме будівля за адресою АДРЕСА_2 , площею 150,8 кв.м. взято 10.12.2014 на облік як безхазяйне майно. За текстом оприлюдненого повідомлення орган місцевого самоврядування запропонував заінтересованим особам заявити про свої права на вказане майно за наявності підтверджуючих документів.

Виходячи з наявності підстав для передання відповідного нерухомого майна у власність територіальної громади, представник заявника звернувся до суду з відповідним позовом.

Вирішуючи заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, суд виходив із наступного.

Так, згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За правилами частини 2 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Відповідно до частини 7 статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина 1 статті 293 ЦПК України).

Згідно з пунктом 7 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність.

Відповідно до статті 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

За змістом приписів частини 2 статті 327 ЦК України управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду (частина 5 статі 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

За правилами статті 333 ЦПК України, суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади.

Судом встановлено, що будівля, за адресою АДРЕСА_1 (передня адреса: АДРЕСА_2 ) взята на облік уповноваженим органом як безхазяйне майно, про що було опубліковане відповідне оголошення в засобах масової інформації, з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі минуло більше одного року, а тому зазначена нерухомість може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Відповідно до статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафiв.

У рішенні «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 Європейський Суд з прав людини наголошує, що правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес». Позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Також Європейський суд з прав людини у своїй практиці зауважує, що при визначенні суспільних інтересів завдяки безпосередньому знанню суспільства та його потреб національні органи мають певну свободу розсуду, оскільки вони першими виявляють проблеми, які можуть виправдовувати позбавлення власності в інтересах суспільства та знаходять засоби для їх вирішення (наприклад, рішення у справах «Хендісайд проти Сполученого Королівства» від 7 грудня 1976 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 січня 1986 року).

Згідно з частиною 7 статті 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Підсумовуючи викладене, суд доходить до переконання про обґрунтованість заяви, а тому відповідну заяву слід задовольнити повністю.

Керуючись статтями 12, 13, 18, 81, 259, 263-265, 293, 294, 329-333 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

заяву Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області задовольнити повністю.

Передати нерухоме майно - будівлю, загальною площею - 150,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (попередня адреса: АДРЕСА_2 ) у комунальну власність Сюртівської сільської територіальної громади в особі Сюртівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (юридична адреса: вул.Ракоці, буд.2, с.Сюрте, Ужгородський район, Закарпатська область, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.Й. Данко