Справа №484/880/22
Провадження №2/484/590/22
06.07.2022 року Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області
в складі : головуючого судді - Літвіненко Т.Я.
секретар судового засідання - Шаповалова В.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Первомайську цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 , про відшкодування шкоди
16.03.2022 року до суду надійшов позов Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, про стягнення з останнього, шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу в розмірі 4 150 грн 00 коп.
Мотивуючи позовні вимоги представник позивача вказав, що 15.04.2020 року гр. ОСОБА_1 в місті Первомайськ, Миколаївської області, поблизу вул. Косіора, було здійснено незаконне пошкодження до ступеня припинення росту 1 (одного) дерева породи «Ясен» діаметром у корі шийки кореня 63,5 см, без відповідного дозволу, а саме: рішення компетентного органу, яке виносить на підставі акту обстеження та ордеру на видалення зелених насаджень, що є порушенням ст. 40 Закону України «Про рослинний світ», ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 16, 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів, квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ № 1045 від 01.08.2006 р., п.4.2 Правил утримання зелених насаджень в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово- комунального господарства України від 10.04.2006 року №105, у зв`язку з чим його було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення. Внаслідок вчиненого відповідачем правопорушення державі нанесено шкоду в розмірі 4 150 грн 00 коп. Добровільно сплатити завдані збитки відповідачі не бажають.
Представник позивач а в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій вказав, що позов підтримує в повному обсязі, просив його задовольнити та справу слухати без його участі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про місце, час та день розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином. Причини неявки відповідача не відомі. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходили. Відзив на позов не надала.
Відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.
Судом встановлено, що 15 квітня 2020 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Миколаївській області Мельник І.Л. відносно ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення № 000315, відповідальність за яке передбачена ст. 153 КУпАП.(а.с.14)
Зі змісту зазначеного протоколу вбачається, що ОСОБА_1 у місті Первомайськ поблизу вул. Косіора здійснив самовільне знищення дерева породи "Ясен", діаметром у корі біля шийки, кореню 63,5 см до ступеню припинення росту, за допомогою власної бензопили «Штіль» без ордеру на видалення дерев в населеному пункті, що є порушенням ст. 26,27 Закону України «Про рослинний світ», п. 2,3,4,5 Порядку видалення дерев, кущів, газонів, квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ № 1045 від 01.08.2006 р.(а.с.14)
Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Миколаївській області Мельник І.Л. від 16 квітня 2020 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн.(а.с.16,18)
Зазначену постанову у порядку, визначеному ст..287-289 КУпАП, не оскаржувалося та набрала законної сили 27.04.2020 року.
Факт самовільного (без відповідного дозволу), спиляння до ступеня припинення росту 1 дерева породи "Ясен" ОСОБА_1 підтвердив особистими поясненнями в протоколі.
Також, згідно квитанції від 16 квітня 2020 року відповідач добровільно сплатив зазначений штраф.(а.с.19)
Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», яка встановлює об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища, зазначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Відповідно до статей 6, 25, 36, Закону України «Про рослинний світ» Державна екологічна інспекція України здійснює державне управління у сфері охорони та контролю використання та відтворення рослинного світу.
Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
Відповідно до статті 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України.
Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Постановою Кабінету Міністрів України від 8 квітня 1999 року № 559 затверджено «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження дерев і чагарників» (додаток 1 до постанови Кабінету Міністрів України « Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» від 08.04.1999 року № 559 у редакції від 01.02.2012 року № 111).
Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах м. Первомайськ, внаслідок самовільного знищення дерева, ОСОБА_1 було завдано навколишньому природному середовищу шкоду на суму 4 150 грн 00 коп.(а.с.17)
Відповідачем не надано заперечень на спростування вказаного розрахунку.
21.04.2020 року Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області на адресу відповідача надіслано претензію з пропозицією добровільно відшкодувати заподіяну шкоду, однак добровільно відшкодувати шкоду відповідач відмовляється.
Частиною 1 статті 167 Цивільного кодексу України встановлено, що Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.
Статтею 170 Цивільного кодексу України передбачено, що Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
Відповідно до пункту 1 частини 2 Положення, Держекоінспекція України входить до органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Отже, Позивач є уповноваженим Державою органом, який виступає від імені Держави з метою захисту інтересів Держави у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Пунктом 3 частиною 2 статті 11 Цивільного кодексу України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.
Відповідно до частини 2 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 509 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язанням, є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до частини 2 статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», роз`яснення Міністерства юстиції України від 30.05.2003 року №21-14-1297 та листа Верховної Ради України від 17.06.2003 року №06/10-576 від 17.06.2003 року, грошові стягнення за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховуються в повному обсязі до місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди.
Відповідно до з розділом II Положення, Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (п. 9); вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах (п. 10)
Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).
Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166ЦивільногокодексуУкраїни необхідно довести неправомірність поведінки особи; неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; наявність шкоди; під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина особи, що завдала шкоду.
Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти, як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.
Стаття 129 КонституціїУкраїни визначає основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (пункт 3 частини першої).
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно з пунктом 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Створення рівних можливостей учасникам процесу у доступі до суду та до реалізації і захисту їх прав є частиною гарантій справедливого правосуддя, зокрема принципів рівності та змагальності сторін.
На підставі вищевикладеного, враховуючи, що ОСОБА_1 за допомогою бензопили "Штіль", самовільно (без відповідного дозволу), спиляв, до ступеня припинення росту, 1 дерево породи "Ясен", що було встановлено постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища державної екологічної інспекції у Миколаївській області від 15 квітня 2020 року, і призвело до заподіяння шкоди навколишньому середовищу в розмірі 4 150 грн 00 коп. суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача, нанесених збитків.
Крім того, на підставі ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 2181 грн. 00 коп витрат по сплаті судового збору.
Керуючись ст. ст. 3, 12, 13, 81, 259, 263, 264, 265 ЦПК України, суд
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Державної екологічноїінспекції Південно-Західногоокругу (Миколаївськата Одеськаобласті) витрати по сплаті судового збору в сумі по 2 181 (дві тисячі сто вісімдесят один) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом за письмовою заявою відповідача, яка подається до Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днів з дня його проголошення не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до п. 14 Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 рокудо дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Інформація про сторін:
Відповідач ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
СУДДЯ: Т.Я. Літвіненко