01.12.2022 Справа № 756/523/22
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_______________________________________________________________________
Унікальний 756/523/22
Провадження №2/756/2683/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(ЗАОЧНЕ)

01 грудня 2022 року Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.,

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Київська міська рада про визнання права власності у порядку спадкування та скасування державної реєстрації права власності, -

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання права власності у порядку спадкування та скасування державної реєстрації права власності.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_4 , після смерті якої залишилось спадкове майно - однокімнатна квартира АДРЕСА_1 (далі - спірна квартира).

Єдиним спадкоємцем померлої була її донька ОСОБА_5 , яка є двоюрідною сестрою позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла, після її смерті відкрилася спадщина на спірну квартиру.

Оскільки за життя ОСОБА_5 заповіт не склала, спадкоємцем майна померлої є позивач як спадкоємець п`ятої черги спадкування за законом.

При цьому, як зазначає позивач, він не знав про смерть своєї двоюрідної сестри, оскільки в період з 13.06.2013 по 14.01.2020 відбував покарання у місцях позбавлення волі.

14.01.2020 позивача було звільнено від відбування покарання на підставі вироку Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13.01.2020.

17.03.2020 позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Н.В. з заявою про прийняття спадщини, того ж дня приватним нотаріусом заведено спадкову справу щодо майна померлої за №65685989.

04.05.2020 звернувся до приватного нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за законом, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, на підставі чого позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку на прийняття спадщини.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 14.06.2021 позивачу визначено додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Проте вже 08.09.2021 приватним нотаріусом було повторно відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно.

При цьому, позивачем також було з`ясовано, що право власності на спірну квартиру на даний час зареєстроване за ОСОБА_2 .

Так, заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2014 задоволено позовом ОСОБА_2 , встановлено факт, що останній мешкав з ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з квітня 2007 року по 31.05.2013, визначено додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили.

В подальшому заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29.09.2015 визнано за ОСОБА_2 право власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом, на підставі чого 21.10.2015 державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Сипчу К.М. здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 .

Крім того, позивач вказує, що ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу на заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.09.2015 з посиланням на те, що саме ОСОБА_3 , а не ОСОБА_2 , проживав однією сім`єю з ОСОБА_4 з лютого 2007 року по день її смерті, після чого вступив у володіння квартирою. Вказував, що оригінал правовстановлюючого документу на спірну квартиру знаходиться у нього.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 23.11.2017, залишеним без змін постановою Верховного Суду від 26.12.2018, скасовано заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.09.2015 та ухвалено нове, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом відмовлено.

Позивач зазначає, що відповідачами при зверненні їх до судів не було враховано, що у ОСОБА_4 була донька, яка після смерті ОСОБА_4 стала спадкоємцем першої черги.

Ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва від 28.12.2018 накладено арешт на спірну квартиру, зареєстровану за ОСОБА_2 , шляхом заборони її відчуження.

У зв`язку тим, що ОСОБА_2 набув право власності на спірну квартиру, при цьому жоден з відповідачів не має будь-якого відношення до померлої ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а їхні посилання на одночасне фактичне проживання з ОСОБА_4 до її смерті є обманом з метою заволодіння спадковим майно, позивач просить суд визнати за ним право власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом, а також скасувати державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 .

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 17.01.2022 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 26.08.2022, закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, представник позивача подав заяву про розгляд справи за його та позивача відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили, відзиву на позов не надали.

Третя особа Київська міська рада в судове засідання явку свого представника не забезпечила, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причини неявки суду не повідомила.

Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

З матеріалів справи убачається, що квартира АДРЕСА_1 належала ОСОБА_4 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу №1/8690-5709 від 29.11.1995 укладеного на Українській біржі «Десятинна» (а.с.111-112).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим 06.08.2013 Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с.165).

Згідно матеріалів спадкової справи №250/2014, заведеної після смерті ОСОБА_4 , убачається, що її заведено на підставі заяви ОСОБА_6 від 07.03.2014, який повідомляв про прийняття спадщини та відсутність інших спадкоємців.

В подальшому із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 зверталися ОСОБА_2 (заява від 26.06.2014) та ОСОБА_3 (заява від 08.11.2016).

Як встановлено судом, заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2014 задоволено позовом ОСОБА_2 , встановлено факт, що останній мешкав з ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрації шлюбу з квітня 2007 року по 31.05.2013, встановлено додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини з дня набрання рішенням суду законної сили.

В подальшому заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29.09.2015 визнано за ОСОБА_2 право власності на спірну квартиру в порядку спадкування за законом.

На підставі вищевказаного рішення суду 21.10.2015 державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Сипчу К.М. здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 (а.с.30).

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 14.01.2016, залишеною без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2016, скасовано заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.05.2014, заяву ОСОБА_2 про встановлення факту залишено без розгляду.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 23.11.2017, залишеним без змін постановою Верховного Суду від 26.12.2018, скасовано заочне рішення Оболонського районного суду м. Києва від 29.09.2015 та ухвалено нове, яким у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом відмовлено.

Згідно повідомлення Оболонського РУ ГУ МВС України в м. Києві від 19.12.2014, а також витягу з реєстру кримінальних проваджень, 03.10.2014 на підставі заяви ЖБК «Оболонь-11» до ЄРДР внесено кримінальне провадження №0000227 з приводу вчинення шахрайських дій по відношенню до квартири померлої ОСОБА_4 , в рамках якого на спірну квартиру накладено арешт шляхом заборони її відчуження.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству», який набрав чинності з 16.01.2020, статтю 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» № 1952 (далі - Закон № 1952) викладено у новій редакції.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3 статті 26 Закону № 1952 (в редакції, чинній з 16.01.2020) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини 6 статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Зміст зазначеної правової норми свідчить про те, що, на відміну від частини 2 статті 26 Закону № 1952 у попередній редакції, яка передбачала такі способи судового захисту порушених прав як скасування записів про проведену державну реєстрацію прав та скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, чинна редакція встановлює такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи:

1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; 3) судове рішення про скасування державної реєстрації прав.

При цьому з метою ефективного захисту порушених прав законодавець уточнив, що ухвалення зазначених судових рішень обов`язково має супроводжуватися одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Таким чином, враховуючи що рішення суду, на підставі якого державним реєстратором здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_2 , скасоване в судовому порядку, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення про здійснення такої державної реєстрації.

Згідно ст.ст. 1216, 1222, 1223 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.

Статтею 1265 ЦК України встановлено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Як убачається з матеріалів спадкової справи №03/2020, заведеної після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №3 від 17.03.2020, позивач 17.03.2020 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Н.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , зазначив що спадкове майно він фактично прийняв та просив видати свідоцтво про право на спадщину за законом.

Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мазарчук Н.В. від 04.05.2020 відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 14.06.2021 позивачу визначено додатковий строк на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 терміном у два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалюючи рішення, судом було встановлено, що ОСОБА_4 є тіткою ОСОБА_1 , позивача у вказаній справі, а ОСОБА_5 (донька ОСОБА_4 ) є його двоюрідною сестрою, тому позивач згідно вимог чинного законодавство відноситься до п`ятої черги спадкування.

Разом з тим, 08.09.2021 приватним нотаріусом було повторно відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно.

На підставі викладеного судом встановлено відсутність умов для отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 , тому позовні вимоги про визнання за ним права власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 81, 82, 141, 263-265, 280, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (дата народження невідомо, РНОКПП невідомо, АДРЕСА_3 ), ОСОБА_3 (дата народження невідомо, РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_4 ), третя особа: Київська міська рада (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, код ЄДРПОУ невідомо) про визнання права власності у порядку спадкування та скасування державної реєстрації права власності - задовольнити;

Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:25594459 від 27.10.2015, прийнятого державним реєстратором Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві Сипчу Крістіною Миколаївною про державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на однокімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_5 ;

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) право власності в порядку спадкування за законом на однокімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_5 .

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення через Оболонський районний суд м. Києва. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його апеляційне оскарження.

Суддя: О.В. Диба