Справа № 450/3835/22 Провадження № 2/450/1761/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2022 року суддя Пустомитівського районного суду Львівської області Мусієвський В.Є., при секретарі Расяк С.М., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Міханошин Михайла Вікторовича, Львівської районної державної адміністрації Львівської області про скасування договору дарування,

в с т а н о в и в:

15 листопада 2022 року до Пустомитівського районного суду Львівської області надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Міханошин Михайла Вікторовича, Львівської районної державної адміністрації Львівської області про скасування договору дарування.

08 грудня 2022 року до суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 , у якій вона просила вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на земельну ділянку площею 0,0712 га, кадастровий № :01:004:1347, яка розташована в с. Сокільники Львівського району Львівської області, що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Мотивувала заяву тим, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 17 травня 2018 року по справі № 450/373/14-ц за її позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Сокільницької сільської ради Пустомитівського району Львівської області, яке набрало законної сили 21 травня 2019 року, визнано недійсним і скасовано державний акт про право власності на землю серії ЯД № 521066 на земельну ділянку площею 0,1012 га кадастровий № :01:004:0569, передану у власність ОСОБА_2 , а також державну реєстрацію даного акту. Повідомила, що їй стало відомо про поділ вказаної земельної ділянки на земельні ділянки площею 0,03 га кадастровий № :01:004:01347, площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01348. Одна з вказаних ділянок відчужена на підставі договору дарування від 03 листопада 2015 року ОСОБА_2 на користь її чоловіка ОСОБА_4 . Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 03 лютого 2021 року по справі № 450/4134/19 скасовано свідоцтва про право власності на земельні ділянки площею 0,03 га, кадастровий № :01:004:01347, площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01348, визнано недійсним та скасовано договір дарування земельної ділянки площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01348 від 03 листопада 2015 року. Надалі у вказаному рішенні суду виправлено описки. Зауважила, що в липні 2022 року вона через ЦНАП м. Львова подала вказане вище рішення до виконання, внаслідок чого таке було виконане в частині земельної ділянки площею 0,03 га кадастровий № :01:004:01348. Однак державний реєстратором їй відмовлено у проведенні припинення права власності на земельну ділянку площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01347, оскільки право власності ОСОБА_4 на таку припинено на підставі іншого правочину. Як встановлено, ОСОБА_4 відчужив вказану земельну ділянку малолітній дочці ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 13 грудня 2021 року. Враховуючи наведене, з метою забезпечення виконання рішення суду, просить заяву задовольнити.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до суду, після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

За ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

З заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач просить накласти арешт на належне відповідачу майно.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу (такі правові висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 543/730/14-ц (провадження № 14-149цс18) та від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення (частини сьома та восьма статті 158 ЦПК України ).

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання (пункт 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року у справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20).

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії (постанова Великої Палати від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 липня 2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що "…повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу".

Також під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Однак, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Забезпечення позову спрямоване проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, забезпечення ефективного судового захисту та можливості реального поновлення прав у разі прийняття судом рішення про задоволення позову.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 17 травня 2018 року по справі № 450/373/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , Сокільницької сільської ради Пустомитівського району Львівської області, яке набрало законної сили 21 травня 2019 року, визнано недійсним і скасовано державний акт про право власності на землю серії ЯД № 521066 на земельну ділянку площею 0,1012 га кадастровий № :01:004:0569, передану у власність ОСОБА_2 , а також державну реєстрацію даного акту.

Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 03 лютого 2021 року по справі № 450/4134/19 скасовано свідоцтва про право власності на земельні ділянки площею 0,03 га, кадастровий № :01:004:01348, площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01347, визнано недійсним та скасовано договір дарування земельної ділянки площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01348 від 03 листопада 2015 року.

Рішенням суду також встановлено, що земельна ділянка кадастровий № :01:004:0569, яка перебувала у власності ОСОБА_2 , і чиє право власності на неї було скасовано судовим рішенням від 17 травня 2018 року, у 2015 році була розділена на дві земельних ділянки площею 0,03 га кадастровий № :01:004:01348, площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01347.

Рішенням державного реєстратора Управління державної реєстрації юридичного департаменту Львівської міської ради Хміляр Х.А. позивачу відмовлено у скасуванні державної реєстрації права власності на земельну ділянку з реєстраційним № 36, оскільки номер запису про право власності № 11805863 вже припинений.

Як вбачається з договору дарування житлового будинку та земельної ділянки від 13 грудня 2021 року, ОСОБА_4 подарував ОСОБА_3 , зокрема земельну ділянку площею 0,0712 га кадастровий № :01:004:01347, реєстраційний № 36.

Вказані обставини свідчать про вчинення відповідачами умисних дій для створення перешкод для подальшого виконання рішення суду або унеможливлення його виконання шляхом відчуження земельної ділянки, яка є предметом спору.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що існує достатньо обґрунтована імовірність того, що відповідачі вчиняють дії, які можуть істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду у даній справі, тому існує об`єктивна необхідність у забезпечення позову шляхом накладення арешту на вказане майно з метою запобігання переходу прав на майно (його частину) до інших осіб. Такий захід забезпечення позову є співмірним з негативними наслідками для власника майна, які можуть бути викликані застосуванням цього заходу.

За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

На підставі наведеного, заяву позивача про забезпечення позову слід задовольнити і накласти арешт на вищевказане майно.

Як передбачено положеннями ч. 7 ст. 153 ЦПК України в ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання, а також вирішує питання зустрічного забезпечення.

Станом на час розгляду заяви про забезпечення позову у суду відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 81, 149, 150, 152, 153 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Заяву позивача ОСОБА_1 задовольнити.

Накласти арешту на земельну ділянку площею площею 0,0712 га, кадастровий № :01:004:1347, яка розташована в с. Сокільники Львівського району Львівської області, що на праві приватної власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Для забезпечення відповідності виконавчого документа надати наступні анкетні дані стягувача та боржника:

- Стягувач: ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_2 .

- Боржник: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації проживання АДРЕСА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали не зупиняє її дію.

Суддя Мусієвський В.Є.