Ухвала

25 липня 2022 року

м. Київ

справа № 369/2311/19

провадження № 61-5945ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 , третя особа - Києво-Святошинська районна державна адміністрація Київської області, про визнання незаконним рішення та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «УКРГАЗ» (далі - ТОВ «УКРГАЗ») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Києво-Святошинська районна державна адміністрація Київської області, про визнання незаконним рішення та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області

від 01 липня 2021 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року, позов ТОВ «УКРГАЗ» задоволено.

Визнано незаконним рішення державного реєстратора Камлик С. О. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу)

№ 20103189 від 18 березня 2015 року.

Скасовано свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії та номер 35115587, видане 18 березня 2015 року державним реєстратором

Камлик С. О.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

01 липня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення

Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня

2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 30 червня

2022 року у вищевказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 06 липня 2022 року вказану касаційну скаргу було залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків.

11 липня 2022 року на адресу Верховного Суду надійшли матеріали на усунення недоліків.

Відповідно до частини першої статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник посилається на пункт 1 частини другої

статті 389 ЦПК України, зокрема зазначає, що суди попередніх інстанцій застосували норми статті 267 ЦК України, статті 89 ЦПК України, статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» в редакції від 07 лютого 2015 року та пункти 20, 24, 25, 28, 50 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 868 від 17 жовтня 2013 року, в редакції від 24 грудня 2014 року без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі

№ 200/19766/16-ц, від 15 травня 2018 року у справі № 911/3210/17,

від 08 травня 2018 року у справі № 911/2534/17 та від 16 липня 2019 року у справі № 926/1326/15.

Також у касаційній скарзі заявник посилається на пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України, зокрема зазначає про відсутність висновків Верховного Суду щодо положення Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» в редакції від 06 лютого 2015 року, якої не існує.

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Разом з тим, до касаційної скарги додано заяву про зупинення дії рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня

2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 30 червня

2022 року до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Заява мотивована тим, що ТОВ «УКРГАЗ» є компанією забудовником, яка отримує прибуток від реалізації власного нерухомого майна, а тому є обґрунтовані підстави стверджувати, що нерухоме майно ОСОБА_3 , а саме автосервісний пункт площею 147,6 кв. м, який знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , буде відчужено на користь третьої особи, або переобладнане (перероблено) таким чином, що фактично створить інший об`єкт нерухомості, що у свою чергу, суттєво ускладнить або зробить неможливим поновлення права власності на нерухоме майно за

ОСОБА_3 у разі задоволення її касаційної скарги.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Відповідно до частини першої статті 436 ЦПК України суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

Оскільки наведені ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , доводи є мотивованими, вони дають підстави для висновку про необхідність зупинення дії оскаржуваних судових рішень до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 390, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд

у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати з Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу № 369/2311/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 , третя особа - Києво-Святошинська районна державна адміністрація Київської області, про визнання незаконним рішення та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Зупинити дію рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 липня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 30 червня 2022 року до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

С. Ю. Мартєв

І. М. Фаловська