Провадження № 2/761/6880/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва:

у складі:

головуючого судді Осаулова А.А.

за участю секретаря судових засідань Путря Д.В.

та представника позивача: Слободяника І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання представника відповідача про закриття провадження у цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Збут Енерджи ЛТД» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа, в якій ухвалою судді від 18.01.2022 р. відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання.

В судове засідання представник відповідача не з`явився, подав заяву про закриття провадження у справі, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а підвідомча господарським судам.

Представник позивача не заперечував щодо закриття провадження у справі.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Підставою для звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Збут Енерджи ЛТД» до суду з даним позовом є завдання товариству матеріальної шкоди ОСОБА_1 , як службовою особою, колишнім директором товариства.

Цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, ЦПК України, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (частини перша та третя статті 3 ЦПК України).

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша статті 19 ЦПК України).

Таким чином, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства, а предметом позову є цивільні права, які, на думку позивача, є порушеними, оспореними чи невизнаними.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Схожі висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2018 року у справі № 522/3454/16-ц (провадження № 14-6цс18).

Відповідно до статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Предметна та суб`єкта юрисдикція господарських судів, тобто сукупність повноважень господарських судів щодо розгляду справ, віднесених до їх компетенції, визначена статтею 20 ГПК України.

Так, у пункті 12 частини першої цієї статті передбачено, що господарські суди розглядають, зокрема, справи у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, за позовом власника (учасника, акціонера) такої юридичної особи, поданим в її інтересах.

Частиною другою статті 89 ГК України встановлено, що посадові особи відповідають за збитки, завдані ними господарському товариству. Відшкодування збитків, завданих посадовою особою господарському товариству її діями (бездіяльністю), здійснюється у разі, якщо такі збитки були завдані: діями, вчиненими посадовою особою з перевищенням або зловживанням службовими повноваженнями; діями посадової особи, вчиненими з порушенням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення подібних дій, встановленої установчими документами товариства; діями посадової особи, вчиненими з дотриманням порядку їх попереднього погодження або іншої процедури прийняття рішень щодо вчинення відповідних дій, встановленої товариством, але для отримання такого погодження та/або дотримання процедури прийняття рішень посадова особа товариства подала недостовірну інформацію; бездіяльністю посадової особи у випадку, коли вона була зобов`язана вчинити певні дії відповідно до покладених на неї обов`язків; іншими винними діями посадової особи.

З аналізу наведених норм можна дійти висновку, що господарський спір підвідомчий господарському суду, зокрема, за таких умов: участь у спорі суб`єкта господарювання; наявність між сторонами, по-перше, господарських відносин, врегульованих ЦК України, ГК України, іншими актами господарського і цивільного законодавства, по-друге, спору про право, що виникає з відповідних відносин; наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом, відсутність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення такого спору судом іншої юрисдикції, такий спір виник між господарським товариством та його посадовою особою, стосується рішень, дій чи бездіяльності цієї посадової особи на виконання нею своїх повноважень з управління товариством, організацією діяльності товариства.

Аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11 грудня 2019 року у справі №638/15118/19 (провадження №14-329цс19).

З огляду на зміст та підстави позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Збут Енерджи ЛТД», суд дійшов висновку, що спір між сторонами виник щодо завданих юридичній особі збитків діями її посадової особи, повноваження якої припинені.

Таким чином, правовідносини, які виникли між ТОВ «Збут Енерджи ЛТД» до ОСОБА_1 щодо відшкодування збитків стосуються дій відповідача під час здійснення ним своїх повноважень саме як посадової особи - директора підприємства.

Такий спір підлягає розгляду господарським судом відповідно до пункту 12 частини першої статті 20 ГПК України в порядку господарського судочинства.

Схожого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 грудня 2019 року у справі №638/15118/16 (провадження №14-329цс19) за позовом юридичної особи до колишнього директора цього товариства про відшкодування збитків та Верховний Суду в постанові від 29.07.2021 р. у справі 495/5977/18.

Згідно ст. 255 ч.1 п.1 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо: справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, клопотання представника відповідача ОСОБА_2 від 02.06.2022 року про закриття провадження у справі підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 3, 19, 255, 256, 261, 353-355 ЦПК України, ст. 20 ГПК України , суд

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 від 02.06.2022 року про закриття провадження у справі, - задовольнити.

Закрити провадження по цивільній справі №761/45962/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Збут Енерджи ЛТД» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди.

Роз`яснити представнику позивача, що з вказаними вимогами слід звертатись в порядку господарського судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Повна ухвала виготовлена 12.07.2022 р.

Суддя: А.А.Осаулов