Справа № 274/7554/21
Провадження № 2/0274/650/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"31" травня 2022 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючого судді Хуторної І.Ю.,
з участю секретаря Дерманської О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердичеві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3
про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
02.12.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування квартирою, що за адресою: АДРЕСА_1 .
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
Позовна заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що відповідно до договору купівлі-продажу 21.11.1996 він є одноособовим власником квартири АДРЕСА_2 . У його житлі зареєстровані відповідачі, племінник зі своєю дружиною - ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Відповідачі за місцем реєстрації не проживають з 03.02.2016. У добровільному порядку відповідачі знятись з реєстрації відповідачі не бажають. Місце фактичного проживання повідомити відмовляються.
Реєстрація відповідачів створює перешкоди позивачу, як власнику у розпорядженні своїм майном та призводить до додаткових витрат, зокрема, на оплату комунальних послуг.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Ухвалою суду від 30.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження (а.с. 16).
Сторони в судове засідання не з`явились. Позивач на адресу суду спрямував заяву, в якій просить проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, надав згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді.
Відповідачі, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце слухання за зареєстрованим місцем проживання у судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, будь-яких заяв на адресу суду не направляли.
Судом, відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_2 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 21.11.1996 з відміткою - реєстраційним написом Бердичівської державної нотаріальної контори від 21.11.1996 (а.с. 5).
З копії акта № 429 від 15.11.2021, затвердженого директором МК ВЖРЕП № 7 ГапчукМ.М., вбачається, що зі слів сусідів ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у квартирі АДРЕСА_2 зареєстровані, але не проживають з 03.02.2016 (а.с. 3).
Норми права застосовані судом
Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
За положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
За положеннями частини першої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Висновки суду
Аналіз статті 405 ЦК України дає підстави для висновку, що для визнання члена сім`ї (в тому числі колишнього члена сім`ї) таким, що втратив право користування житловим приміщенням необхідна наявність одночасно двох умов: відсутність його в житлі без поважних причин понад один рік, а також відсутність поважних причин непроживання за адресою такого житлового приміщення.
З положень статті 150 ЖК випливає, що особи мають право на користування житлом, яке перебуває у власності інших осіб, лише за умови наявності відповідного договору між ними.
Проте доказів наявності договору, укладеного між сторонами не надано, а зі змісту позовної заяви вбачається, що такий договір відсутній.
Позивач заперечує проти реєстрації відповідачів у належній йому квартирі. Судом не встановлено поважності причин непроживання відповідачів у спірному житлі близько п`яти років.
За таких обставин, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.
Розподіл судових витрат
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідачів, в рівних частках з кожного, на корить держави належить стягнути судовий збір у розмірі 1816 грн, тобто по 908 грн, оскільки при зверненні з позовом до суду позивач, як особа, якій встановлено другу групу інвалідності був звільнений від сплати судового збору.
Керуючись статтями 141, 263, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такими, що втратили право користування житлом, що за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 908 гривні судового збору.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави 980 гривні судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів із дня проголошення рішення.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів, з дня вручення рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.
Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.
Суддя І.Ю. Хуторна