Справа № 727/999/22
Провадження № 2/727/643/22
05 травня 2022 року Шевченківський районний суд м.Чернівці в складі:
Головуючого-судді: Одовічен Я.В.
За участю секретаря: Філатової К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Чернівці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої пошкодженням речі, -
Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої пошкодженням речі.
Посилався на те, що є власником будинковолодіння, розташованого по АДРЕСА_1 .
Згідно технічного паспорту на його житловий будинок та схематичного плану присадибної ділянки, що розташовані за вказаною земельною ділянкою, територія господарства відмежована огорожею, а саме спорудою з листів профнастилу на металевому каркасі по бетонній основі.
Одним із сусідніх господарств, розташованих поряд із його, є будинковолодіння ОСОБА_2 , що по АДРЕСА_2 .
У період часу з 25 по 26 жовтня 2021 року ОСОБА_2 проводила незаконну порубку різних дерев на суміжній земельній ділянці, в ході якої дерево впало на огорожу (паркан) його будинковолодіння, внаслідок чого відбулось часткове пошкодження його огорожі.
Факт описаних дій, вчинених ОСОБА_2 , а також наслідків у вигляді пошкодження огорожі підтверджується довідкою Чернівецького районного управління ГУНП в Чернівецькій області від 17.11.2021 року про результати його звернення від 27.10.2021 року, а також листом Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 06.01.2022 року.
Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи №16 від 01.02.2022 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень огорожі будинковолодіння АДРЕСА_1 , що виникли внаслідок падіння дерева, спиляного на суміжній земельній ділянці ОСОБА_2 25.10.2021року-26.10.2021 року, визначена на час проведення експертизи, становить 5867 грн.16 коп.
Згідно протоколу погодження договірної ціни від 28.12.2021 року, вартість робіт з проведення будівельно-технічної експертизи складає 1380 гривень.
У добровільному порядку відповідач завдану майнову шкоду не відшкодувала.
Також вказував на те, що внаслідок протиправних дій ОСОБА_2 він отримав емоційний стрес, оскільки будував огорожу особисто, покладаючи для цього значні фізичні зусилля, фінансові заощадження.
Як наслідок вказаних негативних явищ та відсутність будь-якого порозуміння з боку відповідача, він втратив звичайний режим свого часу та сну, чим йому було завдано моральних страждань.
Завдану моральну шкоду оцінює у розмірі 3000 гривень.
Просить позов задовольнити, стягнути з відповідача завдану майнову шкоду внаслідок пошкодження огорожі у розмірі 5867 грн. 16 коп., 3000 гривень на відшкодування моральної шкоди; 1380 грн. 00 коп. витрати на проведення будівельно-технічного дослідження, судовий збір та витрати на правову допомогу у розмірі 3000 гривень.
Ухвалою суду від 09.02.2022 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідачем ОСОБА_2 відзив на позов подано не було.
Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримав. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином за останнім відомим місцем проживання в порядку, передбаченому положеннями ст.ст. 130,131 ЦПК України, про що у справі є належні докази, про причини відсутності не повідомив.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З урахуванням викладеного, а також наявністю згоди позивача на проведення заочного розгляду даної справи, суд вважає за можливе на підставі ст. 280 ЦПК України розглянути вказану справу у відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів.
Згідно положень ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт З частини другої статті 11 ЦК України). У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події (частина шоста статті 11 ЦК України).
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України). Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункти 8 та 9 частини другої статті 16 ЦК України).
Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку з належними до нього спорудами АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 28.11.2011 року (а.с.30). Опис об`єкта нерухомого майна: чотирикімнатний житловий будинок літ.А, загальною площею 189,10 кв.м., в тому числі житловою площею 60,80 кв.м., вигрібна яма 1, огорожа 1-3.
Із дослідженої судом довідки Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області від 17.11.2021 року, вбачається, що 27.10.2021 року до поліції надійшло звернення ОСОБА_1 щодо пошкодження огорожі зі сторони сусідки ОСОБА_2 (а.с.31-32).
У ході проведення перевірки було встановлено, що в період часу з 25.10.2021 року по 26.10.2021 року сусідка ОСОБА_2 проводила спиляння дерева, в ході якого дерево впало на огорожу ОСОБА_1 та пошкодило її, чим було завдано матеріальну шкоду.
Подальшою перевіркою було проведено розмову із ОСОБА_2 , 1954 р.н., мешканкою АДРЕСА_2 , яка від дачі пояснень категорично відмовилась, однак зазначила, що готова компенсувати ОСОБА_1 завдану шкоду.
Судом також встановлено, що за результатами розгляду звернення ОСОБА_1 . Державною екологічною інспекцією Закарпатського округу було проведено перевірку та виявлено факти незаконної порубки дерев різних порід (а.с.37).
Підстави та умови відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду встановлені ст.ст.22,23 та Главою 82 Цивільного кодексу України.
Частиною 1 статті 1166 ЦК України, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27 березня 1992 року N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Згідно частини 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.
Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Відповідно до висновку №16 будівельно-технічної експертизи від 01.02.2022 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт, що необхідно провести для усунення пошкоджень огорожі будинковолодіння АДРЕСА_1 , що виникли внаслідок падіння дерева, яке було спиляне на суміжній земельній ділянці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 26.10.2021 року, визначена станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали становить 5867 грн. 16 коп. (а.с.6-22).
Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.
Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Враховуючи те, що довідкою Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області про результати перевірки від 17.11.2021 року встановлено вину відповідача у пошкодженні огорожі, належної позивачу, судом встановлено наявність причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями ОСОБА_2 та завданою ОСОБА_1 шкодою.
Згідно з ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (абзац 2 ст.1192 ЦК України).
З урахуванням наведеного, зокрема встановленої судовим експертом вартості ремонтно-відновлювальних робіт, суд приходить до висновку, що завдана шкода позивачу у розмірі 5867 грн. 16 коп. підлягає стягненню з відповідача.
Крім того, позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення з ОСОБА_2 вартості проведеної будівельно-технічної експертизи у розмірі 1380 гривень.
Вказані витрати документально підтверджені договором на проведення робіт від 28.01.2022 року та протоколом погодження договірної ціни від 28.01.2022 року (а.с.35-36), перебувають у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням прав позивача, а тому підлягають стягненню з відповідача.
Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача завданої моральної шкоди суд зазначає наступне.
Згідно ч. 1, п. 3 ч. 2, ч. ч. 3 - 5 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, а також у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку ушкодженням здоров`я.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Як було встановлено судом, позивачу ОСОБА_1 була заподіяна моральна шкода, яка полягала у моральних стражданнях, порушенні нормальних життєвих зв`язків, яких вона зазнала у зв`язку з пошкодженням його майна.
Разом із тим, при вирішенні питання про розмір завданої моральної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості з урахуванням обставин справи та тяжкості страждань позивача, те, що остання є особою похилого віку, суд вважає, що розмір моральної шкоди в сумі 3000 гривень, заявлений позивачем є завищеним та не відповідає засадам розумності та справедливості, а також є не доведеним у такому розмірі та приходить до висновку, що розмір моральної шкоди необхідно зменшити до 2000 гривень, як такий що відповідає характеру правопорушення, глибині фізичних та душевних страждань позивача.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 обґрунтований та підлягає частковому задоволенню.
Згідно вимог ст. 133 ч.1 ЦПК України - судові витрати складаються із судового збору та інших витрат пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до вимог ст. 141 ч.2 п.1 ЦПК України - у разі задоволення позову на відповідача покладаються судові витрати, пов`язані з розглядом справи.
Положеннями ст.137 ЦПК України регламентовано, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1)розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану з справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
За змістом ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч.3 ст.141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Таким чином, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 30.03.2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню витрати позивача на правову допомогу у сумі 3000 гривень. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів.
За таких обставин, суд дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим і таким, що підлягає частковому задоволенню.
На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 4,12,19,141,258,259,265,268,273,354,355 ЦПК України, ст. ст. 16.22, 23,386,1166,1167,1187,1192,1193 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП не відомий), зареєстрованої в АДРЕСА_3 , проживаючої в АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), який проживає у АДРЕСА_1 завдану майнову шкоду внаслідок пошкодження огорожі у розмірі 5867 грн. 16 коп. та 2000 гривень на відшкодування моральної шкоди.
Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП не відомий), зареєстрованої в АДРЕСА_3 , проживаючої в АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ), який проживає у АДРЕСА_1 : 1380 грн. 00 коп. витрати на проведення будівельно-технічного дослідження, судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп. та витрати на правову допомогу у розмірі 3000 гривень.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Одовічен Я.В .