Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

12 липня 2022 року

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

Головуючого судді Тептюка Є.П.

секретаря судового засідання Щербак-Стерниш Д.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позовну заяву ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах малолітніх: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, заподіяної смертю потерпілого, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив стягнути з ОСОБА_4 на її користь та користь малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в рахунок моральної шкоди грошові кошти в сумі 450000,00 грн. по 150000 грн. на користь кожного.

Стягнути з відповідача судові витрати в сумі 30000 грн. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 13 січня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, представник відповідача адвокат Бойко М.В. ознайомилася з матеріалами справи, отримала особисто копію позовної заяви, однак, ні відповідач ні її представник не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Відповідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1,3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно витягу з ЄРДР та довідки про дорожньо-транспортну пригоду, 01.11.2019 року в м.Черкаси на перехресті вул. Благовісна-Грушевського, відбулася ДТП за участю автомобіля ВАЗ 2107 д.н.з НОМЕР_1 під керівництвом ОСОБА_5 та автомобіля SKODA OCTAVIA д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 . Внаслідок даної ДТП померла пасажир автомобіля ВАЗ 2107 д.н.з НОМЕР_1 - ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 23-25).

Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 26).

З лікарського свідоцтва про смерть №1008 від 03.11.2019 року ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , причиною смерті вказано: «пасажир легкового автомобіля, травмований при зіткненні з легковим автомобілем» (а.с. 27).

В свідоцтво про народження ОСОБА_6 , в графі мати вказано ОСОБА_1 (а.с. 28).

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними сином та донькою загиблої ОСОБА_6 (а.с. 29-30).

Страхова відповідальність автомобіля ВАЗ 2107 д.н.з НОМЕР_1 застрахована в ПРАТ СК «ВУСО» (а.с. 31).

Страхова відповідальність автомобіля SKODA OCTAVIA д.н.з. НОМЕР_2 застрахована в ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай.» (а.с. 32).

Позивач ОСОБА_1 надіслала повідомлення про ДТП та звернулася із заявами про виплату страхового відшкодування до ПРАТ СК «ВУСО» та ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай.» (а.с. 33-36).

З відповіді старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУНП в Черкаській області івана вознюка, на адвокатський запит, станом на 07.05.2021 року досудове розслідування по справі про ДТП в якій загинула ОСОБА_6 триває (а.с. 38).

Згідно ч. 2 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала , якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, (…), що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, тощо) володіє транспортним засобом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (…) володіє транспортним засобом.

Згідно з ч. 2 ст. 1188 ЦК України, якщо внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки було завдано шкоди іншим особам, особи, які спільно завдали шкоди, зобов`язані її відшкодувати незалежно від їхньої вини.

Суд вважає встановленим, що смерть ОСОБА_6 настала внаслідок ДТП за участю автомобіля ВАЗ 2107 д.н.з НОМЕР_1 під керівництвом ОСОБА_5 та автомобіля SKODA OCTAVIA д.н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_4 .

Внаслідок даної ДТП було завдано шкоду іншій особі, а саме ОСОБА_6 , яка в результаті померла.

Страхова відповідальність відповідача була застрахована в ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай.»

Разом з тим, відповідно до правової позиції Верховного Суду України у справі №6-2808цс15 право потерпілого на відшкодування шкоди її заподіювачем є абсолютним і суд не вправі відмовити в такому позові з тих підстав, що цивільно-правова відповідальність заподіювача шкоди застрахована. У разі задоволення такого позову заподіювач шкоди не позбавлений можливості пред`явити майнові вимоги до страхової компанії, з якою ним укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності.

В контексті цієї правової позиції Верховний Суд України зазначає про свободу права вибору потерпілого вимагати відшкодування шкоди за рахунок заподіювача шкоди чи страховика. Тобто, не ставиться у залежність від наявності у заподіювача шкоди застрахованої відповідальності обов`язок потерпілого подавати позов виключно до страховика заподіювача шкоди.

Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача по 450000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, по 150000 грн. на користь матері та дітей загиблої, то слід зазначити наступне.

Стаття 3 Конституції України проголошує, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Частиною 4 статті 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Згідно ч ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Виходячи з роз`яснень, що містяться в п.п.3,9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами та доповненнями), під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Враховуючи викладене, виходячи з характеру та обсягу заподіяних позивачу та дітей загиблої в інтересах якої позивач звернулася, моральних та фізичних страждань, які виразились у душевних стражданнях в зав`язку зі смертю матері та доньки у результаті дорожньо-транспортної пригоди, порушенні звичайного способу життя малолітніх дітей та позивача, яка є особою похилого віку, негативного впливу на їх психологічний стан, з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, керуючись вимогою розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення моральної шкоди, підлягають частковому задоволенню.

Тому суд вважає, що сума компенсації від відповідача спричиненої позивачеві та малолітнім ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , моральної шкоди повинна складати по 100 000,00 гривень кожному.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 Цивільного процесуального кодексу України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до частин 4 - 6 ст.137 Цивільного процесуального кодексу України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Таким чином, розмір витрат на оплату правничої допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правничу допомогу.

Витрати на правничу допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правничої допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій тощо).

Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Як вбачається з матеріалів справи 25.06.2020 року між ОСОБА_9 та Адвокатським об`єднанням "Автопоміч" укладено Договір про надання професійної правничої допомоги №2701, предметом якого сторони визначили, що Адвокатське об`єднання "Автопоміч" бере на себе зобов`язання за відповідну плату надавати Клієнту (в даному випадку позивачу) правничу допомогу, в обсязі та на умовах, передбачених Договором.

В позовній заяві позивач просить також стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 30 000,00 грн., та додає детальний опис робіт, згідно якого вартість консультації, підготовчих дій та подання позовної заяви становить 30000 грн. по 3000 грн. за одну годину роботи, яка тривала 10 годин.

Суд, аналізуючи надані докази, виходить з наступного.

Так при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін). Аналогічні критерії застосовуються Європейським судом з прав людини при визначенні розміру справедливої компенсації потерпілій стороні на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначений підхід ілюструється у рішеннях ЄСПЛ від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§95).

З матеріалів справи вбачається, що судом було відкрито спрощене провадження по справі, оскільки справа є малозначною.

Представник позивача в розгляді справи участь не приймав.

Відповідно до п. 2 замовлення №1 на надання правничої допомоги від 27.06.2021р. вартість однієї норма-години становить 3000 грн.

Суд вважає, що витрати часу на надання правничої допомоги, згідно детального опису робіт (наданих послуг), від 15.12.2021 року не відповідають складності справи.

На підставі викладеного, виходячи з критеріїв розміру їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін, суд вважає, що належним до стягнення з відповідача на користь позивача витрати на правничу допомогу складають суму у розмірі 8000 гривень (виходячи з розрахунку 10 години вартістю 800 грн. за годину)

Крім того, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору, на підставі ст.141 ЦПК України, він підлягає стягненню з ОСОБА_10 на користь держави в сумі 3000 грн.00 коп..

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 23, 1166, 1167, 1168, 1188 К України, ст. ст. 12, 13, 19, 23, 77, 78, 133, 137, 141, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , яка діє у своїх інтересах та інтересах малолітніх: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100 000 (сто тисяч) гривень 00 копійок, завданої смертю доньки, внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 в інтересах якого діє ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100 000 (сто тисяч) гривень 00 копійок, завданої смертю матері, внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 в інтересах якої діє ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100 000 (сто тисяч) гривень 00 копійок, завданої смертю матері, внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки.

Стягнути з ОСОБА_4 , судовий збір на користь держави в сумі 3000 гривень 00 копійок.

В іншій частини позовних вимог відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Черкаського апеляційного суду у тридцятиденний строк з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: Є. П. Тептюк