У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2022 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання неповнолітньої дитини,-

УСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , взята на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_2 ) звернулася до Петриківського районного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 (за даними паспорта громадянина України зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , взятий на облік як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_4 ;), у якій просить суд:

- розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , зареєстрований 15 серпня 2014 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 399;

- визначити місце проживання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_2 ;

- стягнути із ОСОБА_2 на її користь судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 992 грн 40 коп.

Ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області Іщенко І.М. від 06 вересня 2022 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання неповнолітньої дитини передано до Черкаського районного суду Черкаської області, для розгляду за підсудністю /а.с. 19/.

Дана справа надійшла до суду 12 жовтня 2022 року.

Згідно зі ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А. та того ж дня передано їй дану справу.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою статті 187 ЦПК України, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 14 жовтня 2022 року зобов`язано Національну соціальну сервісну службу України надати суду інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб щодо відповідача у справі ОСОБА_2 /а.с. 25-27/.

26 жовтня 2022 року від Національної соціальної сервісної служби України на офіційну електронну адресу суду надійшов лист, відповідно до якого станом на 25 жовтня 2022 року в Єдиній інформаційній базі даних міститься інформація про те, що ОСОБА_2 з 25 березня 2022 року перебуває на обліку як внутрішньо переміщена особа за адресою: АДРЕСА_4 .

Відтак, справа підсудна Черкаському районному суду Черкаської області.

Вивчивши вказану позовну заяву з доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона повинна бути залишена без руху, виходячи з наступних підстав.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду держбюджету.

Як убачається з позовної заяви, позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, за які сплачено судовий збір у загальному розмірі 992 грн 40 коп.

За змістом статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 992 грн 40 коп.

Отже, сума судового збору, яка мала бути сплачена позивачем при зверненні до суду з даним позовом, складає 1 984 грн 80 коп. (992,40 грн х 2).

Відтак, позивачу необхідно доплатити судовий збір відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір», з урахуванням уже сплаченої суми судового збору 992 гривні 40 копійок, яка враховується судом, та надати суду оригінал платіжного документу.

Крім того, за правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» до позовної заяви про розірвання шлюбу додається оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Згідно з вимогами частини 5 статті 177 КПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, позивач, звертаючись до суду із заявою про розірвання шлюбу, повинен надати суду оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу, оскільки саме він є доказом укладення шлюбу та його наявність при зверненні до суду із позовною вимогою про розірвання шлюбу є виключною і обов`язковою.

Однак, всупереч зазначеним вище вимогам чинного законодавства, у матеріалах, доданих до позову, оригінал вказаного свідоцтва відсутній.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що неподання оригіналу свідоцтва про одруження є недоліком позовної заяви, що має бути усунутий позивачем.

У випадку відсутності оригіналу свідоцтва про одруження у позивача, суд роз`яснює право звернутися до відповідного органу із заявою про отримання дублікату свідоцтва про одруження.

Разом з тим, слід зауважити, що, як уже зазначалося, у позовній заяві позивач, окрім позовної вимоги про розірвання шлюбу, просить також визначити місце проживання малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з батьком ОСОБА_2 .

Відповідно до пунктів 5, 6 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Усупереч зазначеним вимогам чинного законодавства, у позовній заяві відсутній виклад обставин щодо наявності між сторонами спору про визначення місця проживання дитини. Більш того, позивачем прямо вказано про те, що такий спір відсутній. Також, позивачем не зазначено, чи зверталася вона до органу опіки та піклування, в порядку досудового врегулювання спору, із заявою щодо визначення місця проживання доньки.

Між тим, за змістом ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства», у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Правовий висновок щодо обов`язковості подання висновку органу опіки та піклування при розгляді судом спорів цієї категорії, а також про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 в справі № 638/18531/16-ц.

За даних обставин вимоги ЦПК України щодо пред`явлення позову не дотримано, а тому вирішення питання про відкриття провадження в даній справі буде передчасним.

За змістом частин першої третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання неповнолітньої дитини залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо вона у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. А. Миколаєнко