РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року Володимир-Волинський міський суд Волинської області під головуванням судді Пустовойт Т.В., з участю секретаря судового засідання Мазій І.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 в інтересах позивача ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що в будинку АДРЕСА_1 проживали батьки позивачки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які перебували у зареєстрованому шлюбі. Разом з батьками до дня їх смерті у цьому будинку також була зареєстрована та постійно проживала позивачка зі своєю сім`єю і продовжує там проживати на даний час.

ІНФОРМАЦІЯ_1 мати позивачки ОСОБА_5 померла, після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй на праві приватної власності майно, до складу якого входить 1/2 частка житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за вказаною вище адресою.

Спадщину після смерті матері ОСОБА_6 згідно закону (ЦК УРСР в редакції 1963 року) прийняли в рівних частинах, по 1/4 частці чоловік померлої та батько позивачки - ОСОБА_4 та позивачка ОСОБА_1 , яка була зареєстрована та постійно проживала з матір`ю на час відкриття спадщини.

Відповідач по справі - ОСОБА_3 , який являється сином покійної та рідним братом позивачки спадщини після смерті матері не прийняв, оскільки на час її відкриття не проживав разом із батьками, у фактичне володіння та управління спадковим майном він не вступив, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер батько позивачки ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилась спадщина за законом на належне йому на праві приватної власності майно, в тому числі на 3/4 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться по АДРЕСА_1 , 1/2 частка якого належала йому у спільному майні подружжя і 1/4 частку якого він успадкував після смерті дружини, але за життя не встиг оформити спадкових прав.

Таким чином, після смерті батька, позивачка та її брат, який являється відповідачем по справі є спадкоємцями майна покійного, яке складається з 3/4 частки житлового будинку, відповідно кожному із них належить по 3/8 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за вищевказаною адресою.

На даний час виникла необхідність оформити спадщину після смерті батьків, проте, оформити спадщину в нотаріальному порядку на успадковану позивачкою частину житлового будинку у неї немає можливості через відсутність правовстановлюючих документів на вказане майно.

Просить визнати за позивачкою право власності на 5/8 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться АДРЕСА_1 , яку вона успадкувала після смерті батьків - матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В судове засідання позивачка та її представник на розгляд справи не з`явились, позивачка надала суду письмову заяву згідно якої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити та слухати справу у її відсутність, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечила.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань про відкладення розгляду справи суду не направляв.

Ухвалою суду від 25.07.2022 року ухвалено провести заочний розгляд справи вказаної справи, оскільки відповідач, будучи неодноразово належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив не подав, в той же час позивачка не заперечувала проти заочного вирішення справи.

Фіксування судового процесу технічними засобами не проводилось у відповідності до ч.2ст.247 ЦПК Україниу зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Згідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно із ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом статей15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першоюстатті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до вимог статті 524 ЦК УРСР в редакції 1963 року, яка діяла на час відкриття спадщини, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом.

Згідно ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних часках діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого.

У відповідності до ст. 549 ЦК УРСР спадкоємець який прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо подав нотаріальному органові за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Як стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_5 .

З копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 .

Як вбачається з копії витягу з погосподарської книги № 6 за 1981-1983 роки по особовому рахунку № НОМЕР_3 , будинок з надвірними будівлями і спорудами, який знаходиться в АДРЕСА_1 належить ОСОБА_4 . За особовим рахунком рахувалось 0,05 га земельної ділянки.

Згідно довідки № 1055, виданої Зимнівської сільської ради Володимир-Волинського району від 14.09.2021 року, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Надень смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_1 . Разом з нею були зареєстровані - чоловік ОСОБА_4 і дочка ОСОБА_1 . Заповіт від імені ОСОБА_5 . Зимнівською (Льотничівською) сільською радою не посвідчувався. ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , після смерті якого залишилось спадкове майно. Заповіт від імені ОСОБА_4 сільською радою не посвідчувався.

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 вбачається, що позивачка ОСОБА_7 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ) являється дочкою покійних ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а отже являється спадкоємцем першої черги за законом.

Судом встановлено, що крім позивачки по справі є інший спадкоємець першої черги за законом, який являються сином померлих ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , проте спадщини після смерті батьків не прийняв, оскільки на час її відкриття не проживав разом із батьками, у фактичне володіння та управління спадковим майном він не вступив, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався.

Відповідно до постанов про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 1374/02-31 та 1375/02-31 від 21.09.2021 року, позивачці ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно за законом після померлої її матері та померлого батька у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документа на нього.

Частиною 1 ст.328 ЦКУкраїни встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ч. 2 ст. 328 ЦК України).

У відповідності до ст.346 ЦК України, смерть власника є однією з підстав припинення права власності.

Право позивачки, як спадкоємця на спадкове майно, підлягає захисту в судовому порядку, оскільки після смерті спадкодавця ОСОБА_1 не залишилося оригіналів правовстановлюючих документів на це майно, що є перешкодою позивачці в нотаріальному оформленні спадщини.

Таким чином, суд, приймаючи до уваги, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а вимога позивачки про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом ґрунтується на законі, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, на підставі ст.ст. 524, 529, 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 200, 206, 247, 258, 259 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_5 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 право власності на спадкове майно, а саме: на 5/8 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться АДРЕСА_1 , яку вона успадкувала після смерті батьків - матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та батька - ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Іншими особами, які беруть участь у справі, на рішення може бути подана апеляція безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя Тетяна ПУСТОВОЙТ