Справа № 755/1886/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Гончарука В.П.,

за участю секретарів: Гриценко О.І.

представника позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фесік Світлана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_4 , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд визначити позивачу додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , який є її двоюрідним братом.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер двоюрідний брат Позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 14.06.2021 року. Після смерті брата відкрилася спадщина. В спадкову масу, зокрема входить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ). Померлий заповіт після себе не залишив.

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.10.2013 року, посвідченим державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна, а саме: квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 був ОСОБА_8 , який успадкував зазначене майна після смерті матері.

Враховуючи, що матір Позивача, тітка померлого ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 на території Республіки Білорусь, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , Позивач має право на спадкування за правом представлення як спадкоємець третьої черги

29.12.2021 року Позивач звернулася до Третьої особи із заявою про прийняття спадщини. Листом за вих. № 471/02-14 від 29.12.2021 року приватний Нотаріус Фесік С.В. повідомила, що на момент звернення до нотаріуса пропущено шестимісячний строк, відмовлено у прийнятті заяви через пропуск визначеного ст.1270 ЦК України строку та рекомендовано звернутися до суду. Тобто Позивач пропустила лише 15 днів, з яких робочими були 10 днів

Таким чином, причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини стала сукупність обставин, серед яких встановлення карантинних обмежень на пересування проблеми зі здоров`ям Позивачки, догляд за чоловіком в період його хвороби на корона вірусну хворобу, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна

Таким чином на даний момент позивач змушена звернутися до суду з позовною заявою про поновлення строків прийняття спадщини.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.02.2022 року провадження у зазначеній справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених у змісті позовної зави та відповіді на відзив, просить їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог в повносму обсязі, та просила відмовити у задовленні позові виходячи з підстав викладених у змісті відзиву на позовну заяву та письмових поясненнях долучених до матеріалів справи.

Представник відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_10 в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в повносму обсязі, та просив відмовити у задовленні позові виходячи з підстав викладених у змісті відзиву на позовну заяву долученого до матеріалів справи.

Представник відповідача ОСОБА_6 - ОСОБА_11 у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій заперечував проти задовлеення позову в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_5 , у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Поважність причин неявки в судове засідання не повідомив.

Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фесік С. В. у судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Разом з тим, приватним нотаріусом було направлено на адресу суду копію матеріалів спадкової справи №39/2021, щодо ммайна померлого ОСОБА_8 .

За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

В судовому засіданні встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_2 помер двоюрідний брат Позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 14.06.2021 року.

Після смерті брата відкрилася спадщина.

В спадкову масу, зокрема входить квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ).

Померлий заповіт після себе не залишив.

Відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.10.2013 року, посвідченим державним нотаріусом Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори Трапезніковою З.О. спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна, а саме: квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 був ОСОБА_8 , який успадкував зазначене майна після смерті матері.

В свою чергу, в ході судового розгляду встановлено, що родинні зв`язки між Позивачем та померлим ОСОБА_8 підтверджуються документами, з яких вбачається, що померлий був двоюрідним братом Позивача, а саме: свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 від 06.05.1971 року, з якого вбачається що Позивач ОСОБА_4 (дівоче прізвище - ОСОБА_4 ) після реєстрації одруження присвоєно прізвище ОСОБА_13 ; свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 21.11.1951 року, з якого вбачається, що матір`ю Позивача є ОСОБА_9 ; копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя від 04.01.2022 року, з якого вбачається, що до реєстрації одруження матері ОСОБА_13 її дівоче прізвище було ОСОБА_14 ; свідоцтвом про народженням ОСОБА_14 (матері Позивача, тітки померлого ОСОБА_8 ), з якого вбачається, що батьками мами Позивача є ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ; свідоцтвом про народження ОСОБА_17 (батька померлого ОСОБА_8 , дядька Позивача), з якого вбачається, що батьками ОСОБА_17 є ОСОБА_15 та ОСОБА_16 ; свідоцтвом про народження ОСОБА_8 , з якого вбачається, що його батьком був ОСОБА_17 ; копією архівної довідки від 13.01.2022 року № 1/01-28/22 з якої вбачається. ОСОБА_14 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_15 ОСОБА_18 ; копією архівної довідки від 14.01.2022 року № 5/01-28/22 з якої вбачається. ОСОБА_17 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , його батьками є ОСОБА_15 ОСОБА_18 .

29.12.2021 року Позивач звернулася до Третьої особи із заявою про прийняття спадщини. Листом за вих. № 471/02-14 від 29.12.2021 року приватний Нотаріус Фесік С.В. повідомила, що на момент звернення до нотаріуса пропущено шестимісячний строк, відмовлено у прийнятті заяви через пропуск визначеного ст.1270 ЦК України строку та рекомендовано звернутися до суду.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З матеріалів справи вбачається, що визначений законом шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений у зв`язку з тим, що після смерті двоюрідного брата, позивач та її чоловік перенесли гостру респіраторну хворобу, спричинену коронавірусом SARS-COV-2 (COVID-19), що підтверджується результатами обстеження, здійснених в ТОВ «МАЛІКС-МЄД» від 06.09.2021 року.

Крім того, із 12 березня 2020 року в Україні ввели карантин у навчальних закладах та низку інших заходів з протидії поширенню коронавірусної інфекції COVID-19.

Кабінет Міністрів України ухвалив рішення про тимчасову заборону в`їзду в Україну іноземців та закрив міжнародне пасажирське сполучення.

25 березня 2020 р. надзвичайну ситуацію запровадили по всій Україні. Карантин подовжили до 24 квітня. Закрили заклади торгівлі, крім продуктових магазинів, аптек, автозаправок і банків. Також зупинили роботу метрополітенів у Києві, Харкові та Дніпрі, припинено міжміське й міжобласне автомобільне, залізничне та авіасполучення.

2 квітня 2020 року уряд ухвалив постанову про посилення карантинних обмежень. Таким чином, із 6 квітня 2020 року в Україні карантин став жорсткішим, зокрема заборонили ходити вулицями більш як по двоє та перебувати в громадських місцях без масок чи респіраторів.

Протягом 2020 року Кабінет Міністрів України неодноразово продовжував дію карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236, з урахуванням змін від 21 квітня 2021 року № 405, від 16 червня 2021 року № 611, установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, з 19 грудня 2020 року до 31 серпня 2021 року на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, від 20 травня 2020 р. № 392 та від 22 липня 2020 р. № 641.

З 08 січня 2021 року по 25 січня 2021 року в Україні введено локдаун, яким було встановлено також додаткові обмеження.

З 19 грудня 2020 року до 31 березня 2022 року на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, від 20 травня 2020 р. № 392 та від 22 липня 2020 р. № 641.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, також встановлено, що що особами, які потребують самоізоляції є особи, які досягли 60-річного віку.

В результаті даних обставин, позивач пропустила строк у зв`язку із погіршенням стану здоров`я, а саме, через перенесення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2 (COVID-19), що підтверджується відповідними медичними документами, а також у зв`язку із обмеженнями, пов`язаними із встановленням карантину та запровадженням посилених протиепідемічних заходів.

Крім того, як встановлено в ході судового рознляду, з 2014 року Позивач є особою з інвалідністю II групи, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_5 серії НОМЕР_6 , долученого до матеріалів справи.

Відповідно до довідки до акту огляду медико - соціальною експертною комісією серії АВ №0090197 від 23.04.2014 року причиною інвалідності є загальне захворювання з ураженням опорно - рухового апарату.

Також, позивач з 01.03.2020 року та поданий час постійно проживає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується довідкою Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 04.01.2022 року №6.

На підставі вище викладеного, суд дійшов висновку, що хвороба позивача, відсутність особистого транспортного засобу стали вагомою причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини через велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна. Оскільки згідно п.1.12 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 20 Ороку №296/5 (далі - Порядок) заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі, а місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу України.

Крім того, частиною другою статті 1269 ЦК України передбачено, що заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно з п. 3.3. Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України затвердженого наказом міністерства юстиції від 22.02.2012 № 296/5 заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Таким чином, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та обставина, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, виходячи з чого суд вважає за доцільне визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини строком на один місяць з моменту набрання рішення законної смли.

Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На підставі викладеного, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приймаючи до уваги надання позивачем доказів на підтвердження обставин, які об`єктивно та істотно перешкодили реалізації ним права на прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 шляхом звернення у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, приходить до висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України; Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76, 81, 82, 90, 91, 95, 141,258-259, 263-265, 267, 273, 354, 355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фесік Світлана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_4 додатковий строк терміном один місяць з часу вступу рішення суду в законну силу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде складено 31 жовтня 2022 року.

Відомості щодо учасників справи:

Позивач:

ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , ідентифікаційний номер НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 ).

Відповідачі:

ОСОБА_5 (ідентифікаційний номер НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_4 );

ОСОБА_6 (ідентифікаційний номер НОМЕР_8 , адреса: АДРЕСА_5 );

ОСОБА_7 (ідентифікаційний номер НОМЕР_9 , адреса: АДРЕСА_6 );

ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_10 , адреса: АДРЕСА_7 );

Третя особа;

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Фесік Світлана Володимирівна (адреса: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, 131, оф. 66).

Суддя: