Справа № 185/2356/22
Провадження № 6/185/328/22
У Х В А Л А

29 листопада 2022 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлограді заяву Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розстрочення виконання рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 липня 2022 року стягнуто з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 липня 2022 року залишено без змін.

09 листопада 2022 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося з заявою, за змістом якої просить розстрочити виконання судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, у розмірі 150 000 грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів на п`ять місяців зі сплатою платежів до останнього робочого дня кожного місяця:

-грудень 2022 року 30 000 грн,

-січень 2023 року 30 000 грн,

-лютий 2023 року 30 000 грн,

-березень 2023 року 30 000 грн,

-квітень 2023 року 30 000 грн.

17 листопада 2022 року справа за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, повернулася до суду першої інстанції після закінчення апеляційного провадження.

В обґрунтування заяви про розстрочення виконання рішення ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» посилається на те, що наразі в Україні діє воєнний стан, ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» є підприємством, яке забезпечує безперервну та сталу роботу енергетичних підприємств критичної інфраструктури та в умовах воєнного стану працює на межі своїх виробничих можливостей, оскільки тимчасова окупація частини Херсонської, Запорізької, Донецької областей унеможливила належне виконання контрагентами ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» договірних зобов`язань з поставки та проведення капітального ремонту гірничошахтного обладнання, поставки запчастин та надання інших сервісних послуг. Крім того бойові дії на території Запорізької області унеможливили поставки вугілля на збагачувальні фабрики, робота яких призупинена, в тому числі внаслідок пошкодження інфраструктури через ракетні обстріли.

Зазначені обставини суттєво впливають на господарську діяльність підприємства та призводять до ненадходження коштів відповідно до запланованих поставок вугільної продукції.

Водночас ДТЕК з початку війни безкоштовно надає електроенергію установам критичної інфраструктури, направляє гуманітарну допомогу на підтримку ЗСУ, територіальної оборони та вимушених переселенців, не припиняє постачання вугільної продукції боржникам комунальним підприємствам.

Торгово-промисловою палатою України було засвідчено військову агресію РФ проти України як форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).

Значна кількість виконавчих проваджень про стягнення моральної шкоди дестабілізує роботу підприємства, яке зазнає значних збитків у зв`язку з руйнуваннями під час ракетних обстрілів.

Водночас ОСОБА_1 є соціально захищеною особою, щомісячно отримує підвищений розмір пенсії, виплати ФСС у відшкодування шкоди.

Відповідно до положень статті 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

За змістом частини 2 статті 435 ЦПК України, заява про розстрочення виконання рішення має бути розглянута судом у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, при цьому явка учасників справи не є обов`язковою.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Відстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо відстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; наявність підстави для відтермінування має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання відстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника.

Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення наявність яких робить його виконання неможливим, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Саме такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21 лютого 2019 року у справі № 2-54/08.

Законодавство України не містить вичерпного переліку обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення, на підставі яких суд може прийняти рішення про надання відстрочки.

Тобто, перелік обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення у національному законодавстві є нечітким. Обмеження стосовно можливого та допустимого строку відстрочки виконання остаточного рішення у законі відсутнє.

Отже, суд, який прийняв рішення, має широкі дискреційні повноваження щодо підстав та строку для відстрочки виконання рішення, і у кожному конкретному випадку за своїм внутрішнім переконанням оцінює наявні у справі докази і вирішує питання про наявність чи відсутність обставин для вчинення таких процесуальних дій.

Відстрочення виконання рішення можливе лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Під час вирішення питання про відстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення.

При зверненні до суду із заявою про розстрочення виконання рішення суду представник відповідача посилався на те, що у зв`язку з військовими діями підприємству спричинено матеріальні збитки внаслідок руйнувань та неотримання запланованого прибутку.

При цьому відповідачем не доведено, що матеріальні збитки підприємства настільки великі, що роблять неможливим виконання рішення суду.

Складне матеріальне становище не може вважатися винятковою обставиною, що ускладнює виконання рішення суду, і достатньою підставою для розстрочення виконання рішення суду.

Як передбачено частиною 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами.

Тобто для договірних зобов`язань наявність форс-мажорних обставин є підставою для звільнення від відповідальності за неналежне виконання зобов`язань у вигляді неустойки (штрафів, пені), проте не скасовує зобов`язання по суті і не звільняє від його виконання.

Жодних обмежень щодо виконання судових рішень на період дії воєнного часу діючим законодавством не передбачено.

Надання відповідачем допомоги Збройним силам України, підрозділам територіальної оборони та вимушеним переселенцям у розумінні статті 435 ЦПК України, не є правовою підставою для розстрочення виконання рішення суду.

За змістом статті 1168 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.

Судом ухвалено рішення про стягнення на користь позивача моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я у розмірі 150 000 грн, тобто за змістом цього рішення моральна шкода підлягає відшкодуванню шляхом здійснення одноразового платежу.

Безпідставне та необґрунтоване розстрочення виконання рішення суду буде порушувати законні права та інтереси позивача та нівелювати сутність рішення суду та мету його ухвалення.

Тому клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду не підлягає задоволенню.

Як передбачено частиною 7 статті 435 ЦПК України, про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Керуючись статтею 435 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про розстрочення виконання рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя У.М. Болдирєва