Номер провадження 2/754/3982/22
Справа №754/4502/22
15 листопада 2022 року Деснянський районний суд м.Києва у складі:
головуючого судді Зотько Т.А.
за участю секретаря судового засідання Нагорної М.В.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Національної акціонерної страхової компанії «Оранта» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (в порядку регресу), -
Ухвалою судді від 31.08.2022 було відкрито провадження у вказаній справі з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, на адресу суду подав письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, просив задовольнити вимоги в повному обсязі.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про розгляд справи сповіщався належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції, а також шляхом розміщення друкованого тексту оголошення на сайті судової влади, про що свідчать матеріали справи. Поштова кореспонденція повернулася на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, дійшов висновку про можливість проведення розгляду справи у відсутності сторін.
Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Враховуючи вищевикладене та вимоги ст.ст.178, 279, 280 ЦПК України, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, за наявними у справі матеріалами, з ухваленням по справі заочного рішення.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як вбачається з матеріалів справи, 04.09.2019 року між ОСОБА_2 та ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було укладено №УБ 1380540, відповідно до умов якого було застраховано транспортний засіб «Subaru Forester», д.н.з. НОМЕР_1 .
22.10.2019 року сталася дорожньо-транспортна пригода за участю ТЗ «Subaru Forester», д.н.з. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_3 та ТЗ «Land Rover», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_1 .
У відповідності до ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Відповідно до постанови Дарницького районного суду м. Києва від 23.12.2019 року по справі №753/8456/19 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП України визнано відповідача ОСОБА_1 ..
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором.
У зв`язку з чим, власник пошкодженого автомобіля звернувся до страховика ПАТ «НАСК «ОРАНТА» (позивача) з заявою про виплату страхового відшкодування за договором страхування транспортного засобу №УБ1380540.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 988 ЦК України, ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.
Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
За нормою ст. 1191 Цивільного кодексу України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо іншій розмір не встановлено законом.
Згідно із ст. 27 Закону України «Про страхування» та ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, переходить у межах цієї суми право вимоги, яку страхувальник має до особи, відповідальної за заподіяну шкоду
У п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», роз`яснено судам, що особою, яка зобов`язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання ,зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
В п. 26 цієї Постанови вказано, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування, переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, яка одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Сума страхового відшкодування підлягає стягненню з особи, відповідальної за завдані збитки відповідно до правил ст. 993 ЦК України.
Відповідно ч. 1 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Отже, до ПАТ «НАСК «ОРАНТА» перейшло право на отримання від ОСОБА_1 , як винуватця ДТП, суми страхового відшкодування у розмірі 6 860, 30 грн.
ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було надіслано на адресу відповідачу регресну вимогу( Вих. № 08-03-14/3784 від 16.04.2020) про відшкодування шкоди в порядку регресу.
ПАТ «НАСК «ОРАНТА» було надіслано на адресу відповідачу досудове попередження( Вих. № 08-03-14/5436 від 12.06.2020) про відшкодування шкоди в порядку регресу.
Разом з тим, відповідач не відшкодував ПАТ «НАСК «ОРАНТА» шкоду в порядку регресу, а відтак з винуватця дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь позивача сума грошових коштів в розмірі 6 860,30 грн., яка була виплачена позивачем на користь постраждалої особи.
Таким чином, позивач набув права регресної вимоги до відповідача.
Отже, за таких обставин суд вважає позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди є законними та обґрунтованими.
У відповідності зі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 13, 988, 990, 993, 1187, 1194 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 19, 76-81, 82, 141, 274, 279, 263, 264, 279, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -
Позов Публічного акціонерного товариства «Національної акціонерної страхової компанії «Оранта» до ОСОБА_1 , про відшкодування збитків заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (в порядку регресу) - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду виготовлено 27.11.2022.
Суддя: Т.А.Зотько