БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/223/22
№ провадження 2-о/356/13/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.07.2022 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшученко І. О.

за участю секретаря Бабінець Н. Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

До Березанського міського суду Київської області звернулись ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом із спільною заявою про розірвання шлюбу. Заява обґрунтована тим, що з 23.10.2010 заявники перебувають у зареєстрованому шлюбі. ІНФОРМАЦІЯ_1 в них народився син ОСОБА_3 . Після укладення шлюбу до березня 2022 року подружжя проживало разом та вело спільне господарство. Разом з тим, подружнє життя не склалось через відсутність порозуміння та різні погляди на життя; починаючи з березня 2022 року подружжя разом не проживає та шлюбні стосунки не підтримує. Спільне господарство не ведеться. За таких обставин, подальше спільне життя є неможливим, а збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Заявники в судове засідання на розгляд справи не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час та місце її розгляду, через канцелярію суду подали клопотання, в яких заявлені вимоги підтримали у повному обсязі та просили розгляд справи проводити без їхньої участі (а.с.40-41).

Керуючись ч. 2 ст. 211, ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності належним чином повідомлених заявників, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини заяви про розірвання шлюбу, суд вважає, що заява про розірвання шлюбу підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 , 23.10.2010 між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 був укладений шлюб, зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 157 (а.с.4).

Від цього шлюбу подружжя має спільну дитину сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 12.10.2011 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського міського управління юстиції у Київській області, актовий запис № 147 (а.с.5).

Як вбачається із ч. 3 ст. 293 ЦПК України, справи про розірвання шлюбу за заявою подружжя, яке має дітей, розглядаються в порядку окремого провадження.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 109 Сімейного кодексу України, подружжя, яке має дітей, має право подати до суду заяву про розірвання шлюбу разом із письмовим договором про те, з ким із них будуть проживати діти, яку участь у забезпеченні умов їхнього життя братиме той з батьків, хто буде проживати окремо, а також про умови здійснення ним права на особисте виховання дітей.

Як вбачається з матеріалів справи, 15.06.2022 заявники ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали договір між батьками про проживання дитини та про участь у вихованні того з батьків, хто проживає окремо, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Яковлевою І. М., яким передбачили, що після розлучення дитина проживатиме разом з батьком ОСОБА_2 дійшли згоди, щодо прав та обов`язків батьків щодо виховання дитини, піклування про її здоров`я, фізичний, духовний та моральний розвиток, сплати аліментів тощо (а.с.6).

Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного суду України Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя від 21.12.2007 року №11, розірвання шлюбу судом за спільною заявою подружжя, яке має дітей (ст.109 СК), провадиться в окремому провадженні у випадку, якщо існує взаємна згода подружжя щодо розірвання шлюбу. При розгляді справи суд встановлює, чи відповідає заява про розірвання шлюбу дійсній волі дружини та чоловіка, та чи не будуть після розірвання шлюбу порушені їх особисті та майнові права, а також права їх дітей.

Розірвання шлюбу за спільною заявою подружжя може мати місце лише при умові якщо, між іншим, буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка.

Враховуючи викладене вище, з огляду на спільну заяву подружжя, обставини, викладені в ній, той факт, що шлюбні відносини між заявниками фактично припинилися, примирення подружжя, подальше спільне життя та збереження сім`ї неможливе і суперечить їх інтересам та дитини, суд дійшов висновку, що шлюб між заявниками існує формально і може бути розірваним.

Відповідно до ч. 8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Заявник ОСОБА_1 згідно положень ст. 113 СК України в поданій до суду заяві висловила бажання після розірвання шлюбу надалі іменуватися шлюбним прізвищем « ОСОБА_5 ».

Згідно положень ч. 7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 109,112, 114 СК України, ст.ст. ст. 4, 7, 10, 76-77, 258, 259, 263, 265, 293 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 23.10.2010 Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 157 - розірвати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційну скаргу на рішення може бути подано до Київського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. О. Капшученко