Справа № 202/9239/22
Провадження № 2/202/2405/2022
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2022 року суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуський О.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» звернулась до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Дану справу, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передано в провадження судді Мачуського О.М.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 177 ЦПК України.

Згідно із ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

ОСОБА_1 у позові зазначила, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», оскільки є позивачем у справі в порядку, визначеному ст. 12 ЗУ «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту».

Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» на який посилається позивач, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Звільнення позивачів від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах в порядку, визначеному статтею 12 Закону України "Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту", передбачено пунктом 14 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір».

При цьому, статтею 12 ЗУ «Про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту» визначено порядок оскарження рішень щодо статусу біженця та особи, яка потребує додаткового захисту.

Однак, ОСОБА_1 звертається до суду з позовом про розірвання шлюбу, а не з позовом про стягнення аліментів чи оскарження оскарження рішень щодо статусу біженця та особи, яка потребує додаткового захисту, а тому не є особою, яка звільнена від сплати судового збору, на підставі зазначених нею у позові положень чинного законодавства.

За подання заяви немайнового характеру, пунктом 2 частини 2 статті 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року - 2481 гривень.

Проте, позивачем не виконано зазначені вимоги закону та не сплачено судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що на дату подання позову становить 992,40 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 992,40 гривень за заявлену нею позовну вимогу немайнового характеру, у встановленому порядку, та додати до позовної заяви документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до закону.

При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі якщо її майновий стан є незадовільним, за наявності у неї умов, визначених ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», за її клопотанням, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Такими умовами, передбаченими ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» є: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки при вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали, усунути зазначені недоліки.

Керуючись ст.ст. 177 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу, що встановлено положеннями ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала щодо сплати судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя О.М. Мачуський