Справа № 190/542/22
Провадження №2/190/246/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2022 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кудрявцевої Ю.В.,

за участю секретаря Пронської Т.В.

відповідача

(позивача по зустрічному позову) ОСОБА_1

її представника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення сплаченого авансу за житловий будинок та зустрічним позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сербін Богдан Олександрович до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на її користь грошові кошти в сумі 62000 гривень, які були сплачені нею в якості авансу за житловий будинок. Позов обґрунтовує тим, що в липні 2020 року між нею та відповідачкою було досягнуто згоди щодо укладання в майбутньому договору купівлі-продажу житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та який як стверджувала відповідачка, вона отримала у спадок; документів, що підтверджують її право власності на будинок, відповідачка не надавала. Оскільки ОСОБА_1 продавала будинок в розстрочку, вона частинами передавала їй гроші, про що складались розписки; всього нею було передано відповідачці 62000 гривень. Вартість будинку становила 100000 гривень. Вона розпочала в даному будинку ремонт, однак в жовтні 2021 року їй стало відомо, що відповідачка продає будинок іншій особі, при цьому, відмовляється продавати їй будинок або повертати кошти. Оскільки позивач вважає, що передані нею кошти є авансом, вони підлягають поверненню їй в зв`язку з не укладенням між нею та відповідачкою договору купівлі-продажу.

Ухвалою від 13.05.2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення сплаченого авансу за житловий будинок, в порядку загального позовного провадження.

01.08.2022 року судом отримано зустрічний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сербін Б.О., до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна, а саме будинку, який є підставою подання первісного позову. В зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить стягнути з ОСОБА_3 на її користь матеріальну шкоду завдану пошкодженням нерухомого майна у розмірі 79056 грн., витрати на оцінку нерухомого майна в розмірі 2500 грн. та сплачений нею судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп. Свій позов ОСОБА_1 мотивувала тим, шо вона являється єдиним спадкоємцем після смерті свого батька - ОСОБА_4 , якому на праві приватної власності належав житловий будинок АДРЕСА_1 . На усній домовленості вона дозволила ОСОБА_3 з жовтня 2020 року проживати в даному будинку, розрахунок за який за усною домовленістю між ними, повинен був здійснитися після оформлення нею спадщини та при оформленні договору купівлі-продажу на нього. Одного дня навідавшись до будинку де проживала ОСОБА_3 вона побачила, що будинок пошкоджено. На її вимогу про повернення грошових коштів за пошкоджене майно, ОСОБА_3 почала погрожувати та залучати сторонніх осіб до погроз їй та її родині. За її заявою від 20.06.2022 року про обстеження будинку АДРЕСА_1 , який вона в усній формі дала на виплату ОСОБА_3 , було складено акт про пошкодження нерухомого майна в період з 05.10.2020 по 10.05.2021, в якому зазначено, що будинок АДРЕСА_1 був пошкоджений ОСОБА_3 , будинок не придатний для проживання та потребує ремонту. 24.06.2022 року нею було отримано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , відповідно до якого власником житлового будинку АДРЕСА_1 являється вона, - ОСОБА_1 . За її замовленням експертом проведено розрахунок розміру збитку завданого житловому будинку, рівний ринковій вартості відновлювального ремонту, який станом на 04.07.2022 року складає 79056 грн. Оскільки своїми діями відповідачка ОСОБА_3 завдала їй матеріальної шкоди, дана шкода повинна бути відшкодована їй в повному обсязі.

Ухвалою суду від 02.08.2022 року прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна, підготовчий розгляд по справі відкладено до 31.08.2022 року для надання часу відповідачу по зустрічному позову ОСОБА_3 на подання відзиву.

17.08.2022 року від ОСОБА_3 надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому вона просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні зустрічного позову, вважає що остання подала зустрічну позовну заяву намагаючись уникнути повернення отриманих від неї грошових коштів у якості авансу. Зазначає, що ніяких пошкоджень нерухомого майна, що належить ОСОБА_1 , нею не спричинялось. Акт про пошкодження нерухомого майна, який в якості доказу ОСОБА_1 додала до зустрічного позову, вважає неналежним доказом, оскільки він не містить дати та часу його складання, в ньому не зазначено посадові особи, які мали б право його складати, та він не зареєстрований і не засвідчений у порядку визначеному діючим законодавством. Крім того вважає, що викладена в акті обставина щодо зруйнування нею будівлі сараю, не відповідає дійсності, оскільки згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.06.2022 року, ОСОБА_1 отримала у спадщину житловий будинок разом з господарськими будівлями і спорудами, в тому числі і з сараями, відповідно до технічного паспорту. Також ОСОБА_3 вважає неналежним доказом звіт про оцінку майна, що складений ТОВ «Експертна оцінка майнових прав» від 04.07.2022 року та долучений позивачем ОСОБА_1 до позовної заяви в якості доказу, оскільки оцінювач в своєму звіті посилається на кошторис, але жодного кошторису долучено не було; окрім того, сама оцінка як це зазначено у звіті, проведена згідно усних пояснень власника, фотографій та огляду, отже висновки звіту ґрунтуються на припущеннях та недоведених фактах; долучені до звіту фотографії не містять дати проведення фотографування та взагалі не зрозуміло який саме об`єкт фотографувався. На думку ОСОБА_3 оцінювачем не було проведено огляд будинку, оскільки відповідної фотофіксації об`єкту оцінки ним не здійснювалось.

31.08.2022 року за клопотанням адвоката Сербіна Б.О., який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 , підготовчий розгляд відкладено до 14.09.2022 року.

14.09.2022 року під час підготовчого засідання сторонами заявлено клопотання про надання часу для укладення у справі мирової угоди. Підготовчий розгляд відкладено до 30.09.2022 року. Однак, мирової угоди досягнуто не було.

Тому, 30.09.2022 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач ОСОБА_3 (відповідач по зустрічному позову) не з`явилась, про місце та час розгляду справи сповіщена належним чином, надіслала до суду заяву, відповідно до якої просить розглядати справу без її участі, свої позовні вимоги підтримала в повному обсязі і просить їх задовольнити, в задоволенні зустрічного позову ОСОБА_1 просить відмовити .

Відповідач ОСОБА_1 , яка є позивачем по зустрічному позову, позовні вимоги ОСОБА_3 не визнала та пояснила, що після смерті батька вирішила продати будинок, який за життя належав йому. Восени 2020 року ОСОБА_3 зателефонувала їй та висловила намір купити цей будинок. С ОСОБА_3 вони домовлялися, що ціна будинку буде складати 160 тисяч гривень. Це була усна домовленість. Окільки у ОСОБА_3 не було всієї суми щоб заплатити за будинок, і вона запропонувала протягом десяти місяців сплатити повну його вартість, договір купівлі-продажу оформлений не був. На час сплати повної вартості будинку, вона дозволила ОСОБА_3 проживати в даному будинку і остання частинами віддавала їй кошти в рахунок вартості будинку, таким чином сплативши 62 тисячі гривень. Після чого ОСОБА_3 повідомила їй, що за ту суму яку вони обговорювали, вона відмовляється купувати та вимагала зменшити ціну будинку. Вона не погодилась і коли прийшла до належного їй будинку, побачила, що в будинку опалення вирізано, поли зірвані, все розтрощене. При цьому ОСОБА_3 не повідомляла про те, що буде проводити ремонт і вона не давала на це згоди. З приводу псування належного їй майна, вона зверталась до поліції про притягнення ОСОБА_3 до відповідальності, однак отримала рекомендацію вирішити дане питання в судовому порядку. Оскільки ОСОБА_3 відмовилась купувати будинок, який був в сильно пошкодженому стані, їй довелося продати його за дев`яносто тисяч гривень. Просить задовольнити її зустрічний позов.

Адвокат Сербін Б.О., який є представником ОСОБА_1 , в судовому засіданні підтримав зустрічний позов свого довірителя, спираючись на обставини та докази зазначені в зустрічній позовній заяві і просить його задовольнити.

Свідок ОСОБА_5 надав суду покази, відповідно до яких йому наприкінці літа або на початку осені минулого року зателефонувала якась жінка та запропонувала виконати за гроші роботу, а саме провести демонтаж систем опалення та водопостачання. Вони погодили оплату за виконану роботу і він приїхав за зазначеною нею адресою. Його зустріла жінка, її ім`я він не пам`ятає. Ця жінка повідомила, що вона нова господарка, будинок придбала для проживання і хоче зробити в будинку все сучасне. З меблів в будинку знаходився лише диван, стіл та телевізор. Системи опалення та водопостачання були в робочому стані, але замовлення було все демонтувати, тому він зробив демонтаж, а господарі вивезли все на металолом. На пропозицію суду визначитись, чи є ОСОБА_1 тією жінкою, що замовляла демонтаж труб в будинку, свідок відповів, що то була інша жінка.

Свідок ОСОБА_6 надала суду покази, відповідно до яких в позаминулому році ОСОБА_1 продавала батьківський дім. ОСОБА_3 віддала ОСОБА_1 частину грошей, вселилась в будинок і проживала в ньому. Це їй відомо, оскільки вона проживає неподалік цього будинку і повз нього постійно їздить на роботу. Неодноразово бачила ОСОБА_3 в дворі будинку. Коли ОСОБА_1 виїжджала з будинку, вона допомагала їй перевозити речі. Будинок був цілком придатний для проживання. ОСОБА_3 вселилася в будинок навесні 2021 року, проживала в ньому приблизно пів року. З минулого року вона її не бачила. Зараз в будинку проживають взагалі нові господарі. Також пояснила, що в той час коли в будинку проживала ОСОБА_3 , ОСОБА_1 продавала автомобіль батька, який стояв в гаражі цього домоволодіння і на запрошення останньої вона разом зі своїм чоловіком приходила, щоб чоловік дав їй пораду. Коли вони прийшли, ОСОБА_3 відчиняла їм двері в будинок та в гараж, оскільки у ОСОБА_1 не було ключів. Саме тоді вона бачила, що ОСОБА_3 зробила будинок не придатним для проживання. Чому саме ОСОБА_3 та ОСОБА_1 не оформили договір купівлі-продажу, їй не відомо.

Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши надані сторонами письмові докази, встановив наступне.

Згідно копії розписки від 05.10.2020 р. (а.с.6), - ОСОБА_1 одержала від ОСОБА_3 шість тисяч гривень за рахунок виплати за хату;

Згідно копії розписки від 25.10.2020 р. (а.с.6), - ОСОБА_1 одержала від ОСОБА_7 чотирнадцять тисяч гривень за рахунок виплати за хату;

Згідно копії розписки від 12.2020 р. (а.с.7), - ОСОБА_1 отримала чотирнадцять тисяч за рахунок виплати за хату;

Згідно копії розписки від 01.2021 р. (а.с.7), - ОСОБА_1 отримала сім тисяч за рахунок виплати за хату;

Згідно копії розписки від 10.05.2021 р. (а.с.7), - ОСОБА_1 отримала чотирнадцять тисяч за рахунок виплати за хату.

Таким чином, ОСОБА_1 отримала від ОСОБА_3 62000 гривень в рахунок виплати за будинок, що не заперечується ОСОБА_1 .

Згідно заяви ОСОБА_3 від 21.10.2021 року (а.с.8), - остання зверталась до ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про притягнення ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190 КК України:

Відповідно до копії відповіді ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області наданої на звернення ОСОБА_3 (а.с.9), - за її заявою не вносились відомості в ЄРДР, оскільки в даній ситуації вбачаються ознаки цивільно-правових відносин які вирішуються в приватному порядку;

Згідно розписки ОСОБА_1 (а.с.27), - остання 16.06.2022 року отримала ухвалу про відкриття провадження від 13.05.2022 року, позовну заяву разом з доданими до неї документами;

згідно витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 24.06.2022 року (а.с.38), - ОСОБА_1 успадкувала після смерті ОСОБА_4 належний йому житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 ;

згідно копії повідомлення ВП №7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області наданого на звернення ОСОБА_1 від 19.10.2021 року (а.с.39), - їй рекомендовано для вирішення спірних питань які виникли між нею та ОСОБА_3 , звернутись до суду у приватному порядку, оскільки в даному випадку присутні громадсько-правові відносини, які вирішуються у судовому порядку в межах цивільного судочинства;

згідно копії акту пошкодження нерухомого майна (а.с.40), - ОСОБА_1 , яка є власником будинку АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 склали акт про те, що внаслідок дій (ремонту) громадянкою ОСОБА_3 було пошкоджено внутрішнє оздоблення будівлі за адресою: АДРЕСА_1 ;

згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.41), - 24.06.2022 року за ОСОБА_1 зареєстровано право приватної власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 ;

згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.06.2022 року (а.с.42), - ОСОБА_1 успадкувала після смерті свого батька ОСОБА_4 житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_1 ;

згідно звіту про оцінку розміру збитку, завданого житловому будинку розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.43-51), - розмір збитку дорівнює ринковій вартості відновлювального ремонту, яка станом на 04.07.2022 року складає 79056 гривень.

Згідно копії квитанції від 04.07.2022 року (а.с.55), - ОСОБА_1 сплачено за проведення експертизи з визначення збитку - 2500 гривень.

Відповідно до ст.4 ЦПК України, - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, - кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Суд звертає увагу, що в силу ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З наявних матеріалів справи вбачається, що сторони мали намір укласти договір купівлі-продажу житлового будинку і ОСОБА_3 сплатила ОСОБА_1 в рахунок вартості будинку 62000 гривень, що не заперечується сторонами.

Згідно ст.11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язання є договір.

У визначені ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в ст.3 Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст.6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України).

Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до ч.1 і ч.2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

У відповідності до ч.1 ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

За приписами ч.1 ст.639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Відповідно до ст.655 ЦК України, - за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно з ч.1 ст.656 ЦК України, - предметом договору купівлі-продажу може бути майно (товар), яке є у продавця на момент укладення договору або буде створене (придбане, набуте) продавцем у майбутньому.

Згідно з ч.5 ст.656 ЦК України, - особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.

Відповідно до ст.657 ЦПК України, - договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.

Згідно з ч.1 ст.220 ЦПК України, - у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення догово ру такий договір є нікчемним.

Відповідно до ст.22 ЦК України, - особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст.1166 ЦК України, - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Так, судом встановлено, та не заперечується сторонами, що ОСОБА_3 сплатила ОСОБА_1 62 тисячі гривень в рахунок вартості будинку. На час розгляду справи обидві сторони не бажають укладання договору купівлі-продажу і ОСОБА_3 вимагає повернення їй сплачених коштів. Тому суд вважає за можливе задовольнити позов ОСОБА_3 .

Водночас, суд вважає що зустрічний позов ОСОБА_1 також підлягає задоволенню, оскільки повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами. При цьому, судом не приймаються до уваги доводи ОСОБА_3 щодо неналежності та недопустимості наданих ОСОБА_1 доказів, оскільки надані нею докази є достовірними, стосуються предмету доказування і в своїй сукупності повністю підтверджують позовні вимоги ОСОБА_1 , що були заявлені в зустрічній позовній заяві.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Розподіл судових витрат суд здійснює у відповідності до ст.141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 4, 81, 82, 141, 142, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення сплаченого авансу за житловий будинок, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 сплачені нею в якості авансу за житловий будинок, грошові кошти в сумі 62000 (шістдесят дві тисячі) гривень.

Зустрічний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Сербін Богдан Олександрович до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням нерухомого майна 79056 гривень, та понесені нею витрати на оцінку розміру збитку в сумі 2500 гривень.

Судові витрати по справі у вигляді судового збору, понесені сторонами, віднести на їх рахунок.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Сторони по справі:

Позивач (відповідач за зустрічним позовом) ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає: АДРЕСА_3 ,.

Відповідач (позивач за зустрічним позовом) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Повне рішення суду складено та підписано суддею 15 грудня 2022 року.

Суддя Ю.В.Кудрявцева