Справа № 456/4463/21
Провадження № 2/456/320/2022
23 листопада 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Бучківської В. Л. ,
при секретарі Балабанській О.Т.
з участю позивача ОСОБА_1
представника позивача - адвоката Вальчук М.М.
відповідача ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Стрию при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, питання про звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури,
Рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 23 листопада 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_2 борг в сумі 107 000 (сто сім тисяч) євро /основна сума заборгованості/; 303 441 (триста три тисячі чотириста сорок одну) грн. 30 коп. /3% річних за прострочення повернення позики/; 5000 /п`ять тисяч/ грн. моральної шкоди. Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , мешканця АДРЕСА_2 судовий збір в розмірі 13620 (тринадцять тисяч шістсот двадцять) грн. та витрати за проведення судово-технічної експертизи в розмірі 15444 (п`ятнадцять тисяч чотириста сорок чотири) грн. 90 коп. В задоволенні решти позовних вимог про стягнення моральної шкоди відмовлено.

Зважаючи на процесуальну поведінку представника відповідача адвоката Андрейківа Ю.Я. під час розгляду цивільної справи №456/4463/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики, спрямованої на навмисне затягування розгляду справи та порушення розумних строків, суд вважає, що слід визнати дії представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Андрейківа Юрія Ярославовича, під час розгляду цивільної справи №456/4463/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики зловживанням процесуальними правами, спрямованими на невиправдане затягування судового розгляду. Порушити перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката Андрейківа Юрія Ярославовича (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЛВ№ 001243, видане 30 листопада 2018 року), який виконує функції представника відповідача ОСОБА_2 у справі №456/4463/21 (провадження 2/456/320/22) згідно ордеру серії ВС № 1114024 про надання правничої допомоги на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 18 липня 2022 року.

До вказаних висновків, суд прийшов з огляду на таке.

Так, оглядом матеріалів цивільної справи №456/4463/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики встановлено таке.

Позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики надійшла до суду 02.09.2021, що підтверджується штампом суду від 02.09.2021 та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.09.2021 була розподілена судді Бучківській В.Л. (а.с.2-11).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 02.09.2021 позовну заяву було залишено без руху, та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви (а.с.12-13).

28.09.2021 на адресу суду представником позивача адвокатом Вальчук М.М. подано заяву про усунення недоліків повної заяви та уточнену позовну заяву (а.с.17-23).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 30.09.2021 відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

18.07.2022 на адресу суду представником відповідача адвокатом Андрейківим Ю.Я. подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи і відкладення судового засідання, призначеного на 18.07.2022 (а.с.146-148).

Судове засідання, яке було призначено на 18.07.2022, відкладено за заявою представника відповідача адвоката Андрейківа Ю.Я., відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, жодної заяви на адресу суду не подала (а.с.153).

Листом №14053 від 25.07.2022 повідомлено відповідача ОСОБА_2 та представника відповідача адвоката Андрейківа Ю.Я. про те, що через систематичну неявку відповідача в судові засідання, розгляд справи неодноразово відкладався. 18.07.2022 на адресу суду надійшла заява адвоката Андрейківа Ю.Я. про відкладення розгляду справи, до якої долучено договір про надання правової допомоги від 18.07.2022. Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання з невідомих для суду причин не з`явилася. Суд звернув увагу сторони відповідача на недопустимість зловживання процесуальними правами та повідомив, що зважаючи на встановлені ЦПК України строки розгляду справ вказаної категорії, в Стрийському міськрайонному суді Львівської області (головуючий суддя Бучківська В.Л.) розглядаються справи усіх категорій, в тому числі і за допомогою відеоконференцзв`язку і вказав, що наступне судове засідання у справі призначено на 11.00 год. 22 вересня 2022 року, у випадку неявки відповідача та її представника в судове засідання, без поважних причин, таке буде проведено за їхньої відсутності (а.с.153).

21.09.2022 на адресу суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи, в порядку цивільного судочинства (а.с.160).

В судове засідання, яке було призначено на 22.09.2022 з`явилися позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Вальчук М.М., відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Андрейків Ю.Я. не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча були належним чином сповіщені про час і місце розгляду справи. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 22.09.2022 відмовлено відповідачу ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики (а.с.164-166, 171-173).

22.09.2022 на адресу суду позивачем ОСОБА_1 подано письмові пояснення у справі (а.с.169-170).

Листом №17806 від 27.09.2022 повідомлено відповідача ОСОБА_2 та представника відповідача адвоката Андрейківа Ю.Я. про те, що через систематичну неявку відповідача та її представника в судові засідання, розгляд справи неодноразово відкладався. Суд звернув увагу сторони відповідача на недопустимість зловживання процесуальними правами та повідомив, що зважаючи на встановлені ЦПК України строки розгляду справ вказаної категорії, в Стрийському міськрайонному суді Львівської області (головуючий суддя Бучківська В.Л.) розглядаються справи усіх категорій, в тому числі і за допомогою відеоконференцзв`язку і вказав, що наступне судове засідання у справі призначено на 16.00 год. 19 жовтня 2022 року, у випадку неявки відповідача та її представника в судове засідання, без поважних причин, таке буде проведено за їхньої відсутності (а.с.180).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 19.10.2022, за заявою відповідача ОСОБА_2 від 19.10.2022 ухвалено проводити судове засідання, яке призначено на 19.10.2022 за участі відповідача в режимі відео конференції (а.с.183-184).

Згідно журналу судового засідання від 19.10.2022, судове засідання з`явилися сторони та їхні представники, адвокат Андрейків Ю.Я., не подаючи жодної заяви про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, взяв участь в судовому засіданні разом з відповідачем ОСОБА_2 за допомогою її власних технічних засобів. О 17:31 год. судом визнано зловживання процесуальними правами клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про надання перерви в судовому засіданні для підготовки клопотання про зупинення провадження в справі, оскільки таке клопотання зі сторони відповідача було вже вирішено судом в попередньому судовому засіданні та встановлено факт необізнаності представника з матеріалами справи. О 17:32 год. судом визнано зловживання процесуальними правами поведінку представника відповідача ОСОБА_3 , який цинічно та зухвало не підкорявся розпорядженням головуючого, дозволив собі висловити припущення, щодо дій судді, на чисельні зауваження суду не реагував, продовжуючи протиправну поведінку, і така визнана судом несумісною з положеннями Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Правил адвокатської етики. О 17:52 год., відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Андейків Ю.Я., безпричинно покинули судове засідання (а.с.185-193).

19.10.2022 телефонограмою суд повідомив відповідача ОСОБА_2 про судове засідання на 16.30 год. 20.10.2022, відповідач ОСОБА_2 зобов`язалася прибути до зали суду та повідомити свого представника про вказане судове засідання (а.с.194).

В судове засідання, яке було призначено на 20.10.2022 з`явилися позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Вальчук М.М., відповідач ОСОБА_2 та її представник адвокат Андрейків Ю.Я. не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча були належним чином сповіщені про час і місце розгляду справи. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 20.10.2022 визнано неявку відповідача та її представника зловживанням процесуальними правами, спрямовану на навмисне затягування розгляду справи (а.с.195-196).

Листами №19395, №19396 від 21.10.2022 повідомлено відповідача ОСОБА_2 та представника відповідача адвоката Андрейківа Ю.Я. про те, що через неявку відповідача та її представника в судове засідання, розгляд справи відкладено. Суд звернув увагу сторони відповідача на недопустимість зловживання процесуальними правами та повідомив, що зважаючи на встановлені ЦПК України строки розгляду справ вказаної категорії, в Стрийському міськрайонному суді Львівської області (головуючий суддя Бучківська В.Л.) розглядаються справи усіх категорій, в тому числі і за допомогою відеоконференцзв`язку і вказав, що наступне судове засідання у справі призначено на 11.00 год. 23 листопада 2022 року, у випадку неявки відповідача та її представника в судове засідання, без поважних причин, таке буде проведено за їхньої відсутності (а.с.198-199).

22.11.2022 відповідачем ОСОБА_2 подано заяву про відвід судді (а.с.203).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 23.11.2022 визнано, що звернення ОСОБА_2 із заявою про відвід судді є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами. Залишено без розгляду заяву ОСОБА_2 про відвід судді. Застосувано до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 заходи процесуального примусу у вигляді штрафу у сумі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 4786 грн. (чотири тисячі сімсот вісімдесят шість гривень).

В судове засідання, яке було призначено на 23.11.2022 представник відповідача адвокат Андрейків Ю.Я. не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча був належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи.

З наведеного вбачається, що з моменту укладення договору про правову допомогу, тобто з 18.07.2022 представник діяв недобросовісно та всупереч закону. Це, зокрема, виразилося в систематичній неявці адвоката в судові засідання; подачею безпідставного клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи, з якими останній до завершення судового процесу, не ознайомився, про що свідчить зокрема і повторне подання клопотання про надання перерви для підготовки клопотання, яке вже було вирішене судом; участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, без подання відповідної заяви до суду; нетактовною, зухвалою та цинічною поведінкою представника в судовому засіданні, неодноразовою констатацією суду факту зловживання представником відповідача адвокатом Андрейківим Ю.Я. процесуальними правами.

Такі дії адвоката є виявом неповаги до Судової влади України, суперечать правилам адвокатської етики та підривають авторитет адвокатської спільноти.

Права і обов`язки учасника справи передбачені статтею 43 ЦПК України. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 44 ЦПК, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.ч.3, 4 ст. 44 ЦПК України).

Суть зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Згідно з частиною 1 статті 15 і частиною 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Схожі висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 08.09.2021 у справі № 910/13609/20).

В іншій постанові (від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17) Верховний суд вказав, що зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що: особа (особи) «використовувала / використовували право на зло»; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов; настання цих фактів / умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах із цими особами, які «потерпають» від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи / осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а й про обсяг прав інших учасників цих правовідносин і порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин).

Цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. Не допускаються використання цивільних прав з метою неправомірного обмеження конкуренції, зловживання монопольним становищем на ринку, а також недобросовісна конкуренція. У разі недодержання особою при здійсненні своїх прав вимог, які встановлені частинами другою-п`ятою цієї статті, суд може зобов`язати її припинити зловживання своїми правами, а також застосувати інші наслідки, встановлені законом (стаття 13 ЦК України).

Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої-п`ятої статті 13 цього Кодексу (частина третя статті 16 ЦК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідки щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові (постанова Верховного Суду від 03 червня 2020 року, справа № 318/89/18 (провадження № 61-128св19).

Таким чином, факт зловживання правами полягає у тому, що дії, які ї складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи. Механізм зловживання процесуальними правами відображає те, що особа, яка бажає мати певний результат, вчиняє процесуальні дії, схожі на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Такі висновки узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

При цьому, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що з правом особи на справедливий та публічний розгляд його справи впродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватися від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, а також вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Крім того, у справі «Rustavi 2 Broadcasting Company Ltd та інші проти Грузії» (заява № 16812/17) ЄСПЛ висловився про те, що безпідставні звинувачення суддів в упередженості та скарги на них до дисциплінарних органів можуть бути оцінені як спроби паралізувати здійснення правосуддя, та зрештою зіграти проти самих скаржників.

Верховний Суд в постанові від 09.02.2021 у справі №910/5251/20 звернув увагу, що процесуальним законом вимагається та забезпечується належна поведінка сторони в суді, що також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду. Адже, правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб.

В ухвалі від 17.05.2018 у справі №916/36/16 Верховний Суд визнав прикладом зловживання особою процесуальними правами, яке полягає у «вчиненні інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи», багаторазове подання зустрічних позовних заяв та подальше оскарження процесуальних рішень судів щодо вказаних заяв. Верховний Суд дійшов такого висновку, оскільки відповідач неодноразово та недобросовісно, порушуючи норми процесу, заявляв «зустрічні позовні заяви», а потім оскаржував ухвали суду про залишення без розгляду таких заяв. На думку Верховного Суду, це створювало перешкоди у справедливому розгляді первісних позовних вимог позивача у справі в межах розумного строку.

У випадку зловживання процесуальними правами адвокатом або прокурором суд може постановити окрему ухвалу, яка надсилається кваліфікаційно?дисциплінарній комісії адвокатури або прокурорів відповідно.

Окремою ухвалою від 18.06.2018 у справі №922/2723/17 Верховний Суд визнав звернення адвоката від імені позивача із завідомо безпідставним відводом зловживанням процесуальними правами, спрямованим на свідоме та невиправдане затягування судового процесу. Окрему ухвалу Суд направив у відповідну кваліфікаційно?дисциплінарну комісію адвокатури, а про результати розгляду окремої ухвали зобов`язав повідомити у місячний строк.

В ухвалі від 05.12.2018 у справі №910/16039/16 Верховний Суд у резолютивній частині ухвали попередив адвоката про неприпустимість зловживань процесуальними правами. Окрім визнання зловживанням процесуальними правами завідомо безпідставного відводу, в ухвалі Суд додатково зазначив, що вважає неприпустимою поведінку представника відповідача-адвоката в частині допущених зловживань під час розгляду справи (зокрема, щодо заявлення та подання завідомо безпідставного відводу суддям Верховного Суду). Суд наголосив, що такі дії адвоката є виявом неповаги до Судової влади України, суперечать правилам адвокатської етики та підривають авторитет адвокатської спільноти.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність ).

Адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом, а адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту (п. 1, 2 ч. 1 ст. 1 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність ).

Відповідно ч. 1 ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За положеннями ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

Стаття 4 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09 червня 2017 року з наступними змінами, передбачає, що адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.

Відповідно до статей 7, 42 Правил адвокатської етики адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам; представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Стаття 44 Правил адвокатської етики передбачає, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Адвокат, який представляє інтереси клієнтів в судах, не може не знати приписів процесуального закону щодо завдань цивільного процесу та порядку оскарження судових рішень.

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат, зокрема, зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (пункт 1 частини першої статті 21 Закону про адвокатуру).

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або Правилам адвокатської етики (частина третя статті 7 Правил адвокатської етики). Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки (частина перша статті 12-1 Правил адвокатської етики).

Адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема спонукати свідків до надання завідомо неправдивих показань, вдаватися до протизаконних методів тиску на протилежну сторону чи свідків (погроз, шантажу тощо), використовувати свої особисті зв`язки (чи в окремих випадках особливий статус) для впливу прямо або опосередковано на суд або інший орган, перед яким він здійснює представництво або захист інтересів клієнтів, використовувати інформацію, отриману від колишнього клієнта, конфіденційність якої охороняється законом, використовувати інші засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам (стаття 25 Правил адвокатської етики).

Під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії. Адвокат має поважати процесуальні права адвоката, який представляє іншу сторону, і не вдаватись до дій, що грубо порушують останні (частини перша та друга статті 44 Правил адвокатської етики).

У відносинах з будь-якими особами, з якими адвокат взаємодіє в процесі виконання доручення клієнта, адвокат має дотримуватись вимог Правил у частині, застосовній до цих відносин (стаття 49 Правил адвокатської етики).

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом (частина перша статті 33 Закону про адвокатуру).

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України (частина третя статті 33 Закону про адвокатуру).

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката, зокрема, є порушення правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом (згідно із частиною першою, пунктами 3 та 7 частини другої статті 34 Закону про адвокатуру).

Відповідно до зазначеного вище вбачаються ознаки порушення адвокатом ОСОБА_3 вимог статей 7, 12-1, 25, 44 та 49 Правил адвокатської етики, наслідком чого є підстави для звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо вирішення питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону про адвокатуру).

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків або іншого порушення законодавства адвокатом (частина друга статті 262 ЦПК України).

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно (частина шоста статті 262 ЦПК України).

З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання (частина сьома статті 262 ЦПК України).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність постановлення окремої ухвали відносно адвоката ОСОБА_3 та направлення її до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для вирішення питання про притягнення адвоката ОСОБА_3 до дисціплінарної відповідальності

Керуючись ст.ст. 40, 43-44, 148, 258, 260 ЦПК України, суд-

у х в а л и в :

Визнати дії представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Андрейківа Юрія Ярославовича, наведені у мотивувальній частині ухвали суду, під час розгляду цивільної справи №456/4463/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики зловживанням процесуальними правами, спрямованими на невиправдане затягування судового розгляду.

Порушити перед кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Львівської області питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката Андрейківа Юрія Ярославовича (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЛВ№ 001243, видане 30 листопада 2018 року), який виконує функції представника відповідача ОСОБА_2 у справі №456/4463/21 (провадження 2/456/320/22) згідно ордеру серії ВС № 1114024 про надання правничої допомоги на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 18 липня 2022 року.

Копію ухвали надіслати для відома представнику відповідача адвокату Андрейківу Ю.Я.

Копію цієї ухвали після набрання нею законної сили надіслати до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Львівської області для здійснення повноважень згідно закону.

Надати кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Львівської області за її окремим письмовим запитом після набрання цією ухвалою законної сили у разі необхідності потрібну для здійснення повноважень згідно закону додаткову інформацію у межах цивільної справи №456/4463/21 (окрім інформації з обмеженим доступом).

Встановити строк для надання відповіді на дану ухвалу органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката, не пізніше трьох робочих днів після закінчення здійснення дисциплінарного провадження стосовно відповідного адвоката.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня постановлення ухвали апеляційної скарги.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська