ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

за участю секретаря Паромової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районого суду м.Дніпропетровська від 10 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії і стягнення судових витрат,-

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2018 року ОСОБА_4 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_4 , ОСОБА_3 посилалися на те, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 02 березня 1993 року їм належить на праві власності квартира АДРЕСА_1 , де вони фактично мешкають та зареєстровані. Над їхньою квартирою поверхом вище в цьому будинку знаходиться квартира №29 , власником якої є відповідач. У травні 2018 року ОСОБА_1 почала робити ремонт в своїй квартирі, реконструкцію свого житла зі знесенням перегородок між кімнатами, заміною існуючого залізобетонного перекриття, влаштування підлоги та інше. Вказані роботи впливають на стан всього будинку і їх (позивачів) квартири, про що мешканці будинку склали акт. Вони стали вимагати від відповідачки проектну і іншу документацію стосовно вказаного ремонту з метою не допущення порушення їх прав, з"ясування, чи був дозвіл на це від державних органів, але отримали відмову. Позивачі звернулися до управління ДАБК з метою перевірки ними цих обставин, але і їм відповідачка нічого не надала для перевірки, матеріали відмови направлені до відділу поліції. У зв`язку із здійсненням ремонту відповідачкою свого житла в квартирі позивачів з`явилися тріщини, протікання іржі, відшарування шпалер та інше, отже ремонтом у своїй квартирі відповідач позивачам завдала матеріальної шкоди. Позивачі вважають, що проведення будівельних робіт в квартирі відповідачки незаконне, порушені їх права, їм завдана моральна шкода. Вважають винним у вказаному саме відповідача. В добровільному порядку відповідач зараз не бажає відновити первісне становище своєї квартири і відшкодувати будь-яку завдану шкоду. На підставі викладеного ОСОБА_4 , ОСОБА_3 просили суд зобов`язати відповідача відновити становище, яке існувало до порушення, а саме: привести міжповерхове перекриття між квартирами №26 та АДРЕСА_4 , в стан, який існував до самочинної реконструкції квартири №29 ; стягнути з відповідача витрати на ремонтно-відновлювальні роботи стель квартири АДРЕСА_1 , у розмірі 32485 грн. на користь позивачів у частках, рівних часткам права власності на квартиру, а саме: 1/3 частина витрат (10828 грн. 33 коп.) ОСОБА_2 та 2/3 частини витрат (21656 грн. 67 коп.) ОСОБА_3 ; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду - витрати на інженерно-технічне обстеження квартири АДРЕСА_1 у розмірі 4800 грн.; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 50000 грн. та 7000 грн. витрат на правову допомогу; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 2114 грн. 40 коп.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 10 грудня 2020 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду в сумі 16 242 грн. 50 коп., витрати на оплату інженерно-технічного обстеження квартири в сумі 4 800 грн. і витрати на судовий збір в сумі 2 114 грн. 40 коп., а всього 23 156 грн. 90 коп. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в сумі 16 242 грн. 50 коп., витрати на правову допомогу 7 000 грн. і моральну шкоду 10 000 грн., а всього 33 242 грн. 50 коп. В задоволенні решти позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду від 10 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, порушення судом норм матеріального та процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивачів ОСОБА_5 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду від 10 грудня 2020 року залишити без змін, посилаючись на його законність та обгрунтованість.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити частково з наступних підстав.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.367 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час та місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 02 березня 1993 року співвласниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , частки у праві власності не визначені (т.1 а.с.20).

Встановлено, позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані і фактично мешкають за вказаною адресою.

Над квартирою АДРЕСА_1 поверхом вище знаходиться квартира № 29 , власником якої є відповідач ОСОБА_1 (т.1 а.с.73-75) .

З акту про підтвердження виконання ремонтних робіт від 15 травня 2018 року, складеного мешканцями будинку АДРЕСА_5 вбачається, що в квартирі АДРЕСА_4 проводяться будівельні (ремонтні) роботи (т.1 а.с.24).

16 травня 2018 року позивачі через свого представника звернулися до Управління Державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради із заявою про проведення перевірки законності реконструкції квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 (т.1 а.с.25).

Листом від 04 червня 2018 року № С-19/1 Управління ДАБК Дніпровської міської ради повідомило, позивачів про не можливість проведення перевірки, оскільки 17 травня 2018 року та 24 травня 2018 року управлінням було здійснено виїзди з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_6 , однак за вказаною адресою суб`єкт містобудування або його представники відсутні, необхідна для проведення перевірки документація не надана. Також повідомило про те, що управління направило лист від 31 травня 2018 року № 10/1-159 до Соборного відділу поліції ДВП ГУНП України у Дніпропетровській області про сприяння у проведенні перевірки (т.1 а.с.26).

25 червня 2018 року до ДВНЗ "Придніпровська державна академія будівництва та архітектури" позивач звернувся із замовленням та отримав висновок інженерно- технічного дослідження стелі квартири АДРЕСА_1 (т.1 а.с.27, 30-63).

В ході дослідження належної позивачам на праві власності квартири № 26 експертом було виявлено: сліди протікання на стелі, іржаві плями, відшарування, здуття шпалер, діагональні, поздовжні і поперечні тріщини в перекритті, відшарування шпалер на стелі - у житловій у кімнаті площею 25.4 кв. м; відшарування, здуття шпалер, діагональні тріщини в перекритті - у житловій у кімнаті площею 16.7 кв. м; сліди протікання на стелі, іржаві плями, здуття і відшарування шару фарби з шпаклівкою, діагональні тріщини в перекритті - у кухні площею 5.3 кв. м. Згідно зазначеного висновку витрати на ремонтно - відновлювальні роботи стель квартири АДРЕСА_1 , згідно зведеного кошторисного розрахунку становить 32 485 грн.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд першої інстанції посилався на їх доведеність та обґрунтованість, однак погодитися з такими висновками суду неможливо, оскільки суд дійшов них за неповного з"ясування обставин, що мають значення для справи, у порушення норм процесуального права, оскільки рішення суду було ухвалено за відсутності відповідача, яка не була належним чином повідомлена про дату, час та місце засідання суду, та обґрунтовуює свою апеляційну скаргу такою підставою, що відповідно до ст.376 ЦПК України є підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд можуть здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку.

У статті 152 ЖК УРСР зазначається, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЖК УРСР громадяни зобов`язані убезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.

Статтею 100 ЖК УРСР встановлено: виконання наймачем робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребують отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

Статтею 179 ЖК УРСР визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

У пункті 1.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17 травня 2005 № 76, врегульовано умови і порядок переобладнання, перебудови, перепланування будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень.

У п. 1.4.1. зазначено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Переобладнання жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень містить у собі - улаштування в окремих жилих будинках, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переобладнання туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів, (п. 1.4.2.).

Згідно пункту 1.4.4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається, перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається.

Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому злинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану.

Відповідно до пункту 1.4.5. Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи.

У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку (п.1.4.6.)

Частина 2 ст. 382 ЦК України визначає, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до п. б ч. 1 ст. 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" № 417 від 14 травня 2015 року спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно норми вказаної статті 1166 ЦК України, повинна бути належним чином встановлена вина особи, з якої намагаються стягнути кошти у відшкодування понесених збитків, настання несприятливих наслідків та причинно-наслідковий зв`язок між виною та наслідками.

На підставі свідоцтва про право власності на житло від 02 березня 1993 року співвласниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , частки у праві власності не визначені (т.1 а.с.20).

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстровані і фактично мешкають за вказаною адресою (т.1 а.с.15, 16, 18).

Поверхом вище над квартирою АДРЕСА_1 знаходиться квартира № 29 , власником якої є відповідач ОСОБА_1 (т.1 а.с.73-75) .

З акту про підтвердження виконання ремонтних робіт від 15 травня 2018 року, складеного мешканцями будинку АДРЕСА_5 вбачається, що в квартирі АДРЕСА_4 проводяться будівельні (ремонтні) роботи (т.1 а.с.24).

16 травня 2018 року позивачі через свого представника звернулися до Управління Державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради із заявою про проведення перевірки законності реконструкції квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_6 (т.1 а.с.25).

Листом від 04 червня 2018 року № С-19/1 Управління ДАБК Дніпровської міської ради повідомило, позивача про не можливість проведення перевірки, оскільки 17 травня 2018 року та 24 травня 2018 року управлінням було здійснено виїзди з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_6 , однак за вказаною адресою суб`єкт містобудування або його представники відсутні, необхідна для проведення перевірки документація не надана. Також повідомило про те, що управління направило лист від 31 травня 2018 року № 10/1-159 до Соборного відділу поліції ДВП ГУНП України у Дніпропетровській області про сприяння у проведенні перевірки (т.1 а.с.26).

25 червня 2018 року до ДВНЗ "Придніпровська державна академія будівництва та архітектури" звернувся позивач та отримав висновок інженерно - технічного дослідження стелі квартири АДРЕСА_1 (т.1 а.с.27, 30-63).

В ході дослідження належної позивачам на праві власності квартири №26 експертом було виявлено: сліди протікання на стелі, іржаві плями, відшарування, здуття шпалер, діагональні, поздовжні і поперечні тріщини в перекритті, відшарування шпалер на стелі - у житловій у кімнаті площею 25.4 кв. м; відшарування, здуття шпалер, діагональні тріщини в перекритті - у житловій у кімнаті площею 16.7 кв. м; сліди протікання на стелі, іржаві плями, здуття і відшарування шару фарби з шпаклівкою, діагональні тріщини в перекритті - у кухні площею 5.3 кв. м. Згідно зазначеного висновку витрати на ремонтно-відновлювальні роботи стель квартири АДРЕСА_1 , згідно зведеного кошторисного розрахунку становить 32 485 грн.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначала, що нею не здійснювалася реконструкція належної їй квартири за адресою: АДРЕСА_6 , не було втручання у несучі стіни, заперечувала свою вину у завданні позивачам матеріальної шкоди (т.1 а.с.203-210).

Представник ОСОБА_2 - адвокат Корнєєва Є.В. звернувся до апеляційного суду із заявою, в якій просив призначити у справі судову будівельно-технічну експертизу (т.2 а.с.91,92).

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 21 грудня 2021 року, з урахуванням ухвали Дніпровського апеляційного суду від 15 лютого 2022 року, клопотання представника ОСОБА_2 - адвоката Корнєєва Є.В. про призначення судової будівельно-технічної експертизи - задоволено. Призначено у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії і стягнення судових витрат, судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:1. До якого виду робіт (реконструкція, поточний, капітальний ремонт тощо) належать фактично виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_4 ? 2. Чи відповідають виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_4 , (або окремі елементи об`єктів нерухомого майна, конструкції вироби, матеріали тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно- правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? 3. Чи виникли пошкодження у квартирі АДРЕСА_1 , саме внаслідок проведення ремонтних, будівельних робіт в квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_6 ? Якщо виникли пошкодження у квартирі АДРЕСА_1 , саме внаслідок проведення ремонтних, будівельних робіт в квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_6 , то вказати які саме виникли пошкодження? Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити судовому експерту Івченку В.В., який не є фахівцем державної спеціалізованої установи, має будівельно-технічну кваліфікацію судового експерта, яка засвідчена Кваліфікаційною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при МЮУ, місце діяльності: м.Дніпро, вул.Князя В.Великого, буд.18, оф.104. Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Експертизу провести на підставі матеріалів цивільної справи. В розпорядження експерта надано цивільну справу №201/10345/18 за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії і стягнення судових витрат. Зобов`язано ОСОБА_2 надати експерту доступ до квартири АДРЕСА_1 . Зобов`язано ОСОБА_1 надати експерту доступ до квартири АДРЕСА_4 . Витрати за проведення експертизи покладено на позивача - ОСОБА_2 , який проживає за адресою: АДРЕСА_7 , представник - ОСОБА_5 , тел. НОМЕР_1 . Строк проведення експертизи - 60 календарних днів. Провадження у справі зупинено до надходження висновку експерта (т.2 а.с.110-112).

Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1360-05 від 20 травня 2022 року встановлено: фактично виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_4 , з огляду на приписи п. 3.2.22 ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації для будівництва" належать до реконструкції, так як при проведення вказаних будівельних робіт власником квартири №29 здійснена перебудова вказаної квартири із застосуванням нових будівельних матеріалів шляхом розібрання внутрішніх перегородок у частин квартири №29 над квартирою №26 і влаштування нових, перебудування балкону із збільшенням його площі, при цьому відбулась зміна конфігурації і площі внутрішніх приміщень квартири №29 над квартирою №26 , її загальна площа зменшилась з 62,3 м2 до 61,5 м2, зміна покриття міжповерховогс перекриття між вказаними квартирами.

Виконані будівельні роботи в квартирі АДРЕСА_4 , здійснені за відсутності проектно-технічної документації, не відповідають вимогам п. 13.1, п. 13.3, п. 13.5, п. 13.8, п. 13.10 ДБН В.2.2-15-2019 "Будинки і споруди Житлові будинки. Основні положення", п. 1 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406, статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI в частині проектування та будівництва об`єктів їх власниками у порядку дій, який детально висвітлений у листі Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Щодо здійснення реконструкції" від 05.02.2018 року № 40-701-(90-8)/895.

У квартирі АДРЕСА_1 , внаслідок проведення ремонтних, будівельних робіт в квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_6 , на підставі роботи ударного інструменту виникли ударні навантаження на будівельні конструкції, а також здійснився перерозподіл навантажень на міжповерхове перекриття між 2-м та 3-м поверхом за наслідками демонтажу старих і монтажу нових міжкімнатних перегородок, а також покриття підлоги, по причині влаштування віконної пройми прискорилася деградація зовнішньої торцевої несучої стіни будівлі житлового будинку та виникли наступні пошкодження: кухня літ. «2» площею 5,3 м2: стеля-випирання штукатурки, глибока тріщина і відшарування накривного шару по діагоналі на всю довжину кімнати розгорткою до 5 мм; стіни-випирання плитки, тріщини і відколи в плитках по діагоналі довжиною до 2.7 м розгорткою до 5 мм (перегородка з ванною кімнатою); випирання плитки, тріщини і відколи в плитках по діагоналі довжиною до 1м розгорткою до 5 мм (перегородка з ванною кімнатою); тріщини і відколи в плитках по діагоналі довжиною до 3-х плиток (450 мм) розгорткою до 5 мм (перегородка з житловою кімнатою); волосяні тріщини і відколи в плитках по діагоналі довжиною до 3-х плиток (450 мм) розгорткою до 5 мм (перегородка з коридором); житлова кімната літ. «4» площею 25,4 м2: стеля-випирання штукатурки, глибокі тріщина відшарування накривного шару по всій поверхні кімнати розгорткою до 5 мм, місцями сліди буро-жовтого кольору площею до 1 м2; стіни-випирання штукатурки, тріщини і розриви шпалер довжиною 300 мм розгорткою 3 мм кількістю 2 шт. (перегородка з кухнею); випирання штукатурки, тріщина розриви шпалер хвилеподібної форми довжиною 600 мм розгорткою 3 мм кількістю 1 шт. (перегородка з житловими кімнатами); житлова кімната літ. «5» площею 16,7 м2 : стеля-випирання штукатурки, глибокі тріщини відшарування накривного шару всередині поверхні кімнати довжиною до 1.2 м розгорткою до 5 мм, у місцях примикання стелі і стіни з іншою житловою кімнатою тріщина та відшарування покриття довжиною на 2/3 довжини кімнати, у місцях примикання стелі і зовнішньої стіни тріщина та відшарування покриття довжиною на 1/2 довжини кімнати, місцями масові волосяні тріщини площею до 0,35 м2 у кількості 5-ти шт., місцями сліди буро-жовтого кольору площею до 1 м2; стіни-випирання штукатурки, тріщини і розриви шпалер довжиною 300 мм розгорткою 2 мм кількістю 2 шт. (перегородка із залом); випирання штукатурки хвилеподібної форми, місцями сліди буро-жовтого кольору по всій поверхні стіни (зовнішня стіна); житлова кімната літ. «6» площею 10,3 м2: стеля-випирання штукатурки, волосяні тріщини і відшарування накривного шару по всій поверхні кімнати в місцях примикання до стін по периметру з відступом від кута на відстань до 400 мм, у місцях примикання стелі і стіни по всьому периметру повздовжні тріщини на всю довжину, місцями сліди буро-жовтого кольору площею до 1 м2; стіни-випирання штукатурки у місцях примикання стелі і стіни по всьому периметру; випиранння штукатурки хвилеподібної форми, місцями сліди буро-жовтого кольору по всій поверхні стіни (зовнішня стіна); зовнішня стіна торцева будівлі житлового будинку: масове вивітрювання розчину зі швів, руйнування цеглин карнизу у між 2-м та 3-м поверхом, масові висоли й сліди вологи на стіні 2-го поверху (т.2 а.с.133-149).

Отже, встановлено, що діями відповідача ОСОБА_1 під час ремонту належної їй квартири, позивачам ОСОБА_2 , ОСОБА_3 було завдано матеріальної шкоди, яка полягає у витратах позивачів на ремонтно-відновлювальні роботи пошкодженої стелі, стін належної позивачам квартири та інші витрати, пов`язані з цим у розмірі 32 485 грн. Позивачем ОСОБА_2 було сплачено 4800 грн. вартості проведення ремонтно-технічного дослідження з метою визначення вартості затрат на ремонтно-відновлювальні роботи (т.1 а.с.28).

Доказів на спростування вказаного розміру матеріальних збитків у розмірі 32 485 грн., спричиненого позивачам відповідачем в результаті проведення відповідачем у належній їй квартирі ремонтних робіт, відповідачем суду не надано.

У позовній заяві позивачі просили суд стягнути з відповідача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди на користь позивача ОСОБА_2 - 10 828 грн. 33 коп. та на користь позивача ОСОБА_3 21 656 грн. 67 коп.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, проданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, з відповідача на користь позивача ОСОБА_2 підлягає стягненню - 10 828 грн. 33 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та на користь позивача ОСОБА_3 - 21656 грн. 67 коп. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди - в межах заявлених позивачами позовних вимог.

Також, з відповідача на користь позивача ОСОБА_2 підлягає стягненню витрати на інженерно-технічне обстеження квартири АДРЕСА_1 у розмірі 4800 грн., які були сплачені ОСОБА_2 (т.1 а.с.28).

Стосовно позовних вимог позивачів про зобов`язання відповідача відновити становище, яке існувало до порушення, а саме: привести міжповерхове перекриття між квартирами №26 та №29, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , в стан, який існував до самочинної реконструкції квартири №29 , слід зазначити, що належних доказів на підтвердження того, що відповідачем міжповерхове перекриття між квартирами №26 та №29 було повністю зруйноване, матеріали справи не містять, а тому у задоволенні цих позовних вимог повинно бути відмовлено.

Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди слід зазначити, що позивач ОСОБА_3 просила суд стягнути з відповідача на її користь у рахунок відшкодування моральної шкоди 50 000 грн.

Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом.

Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (стаття 23 ЦК України).

Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш аніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Враховуючи, що внаслідок проведення ремонтних робіт у належній відповідачу квартирі, у квартирі, співвласниками якої є позивачі, виникли глибокі тріщини у кімнатах, випирання штукатурки на стелі у кімнатах, в результаті чого позивач ОСОБА_3 вказала, що вона зазнала моральних страждань, які виразилися у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження стелі, тривалого шуму, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Переживала відчуття небезпеки за здоров`я та життя внаслідок відсутності жодного підтвердження щодо законності та безпечності виконання відповідачем будівельних робіт. Постійне очікування руйнації стелі погіршили стан її здоров`я. Серцеві напади, підвищення тиску внаслідок стресів протягом тривалого часу змушували звертатися за медичною допомогою. Позивач ОСОБА_3 є літньою людиною, за станом здоров`я не має можливості відвідати лікарів, тому доводилося викликати лікарів, що підтверджується медичними довідками від 16 травня 2018 року та від 20 червня 2018 року та приймати ліки.

З урахуванням характеру страждань, їх обсягу, тривалості, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди, колегія суддів дійшла висновку про стягнення з відповідача на користь позивача ОСОБА_3 4000 грн., що буде необхідним, достатнім, розумним і справедливим за наведених обставин.

Стосовно вимог позивача ОСОБА_3 про відшкодування витрат на правову допомогу слід зазначити наступне.

Положеннями ст. ст. 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1)на професійну правничу допомогу; 2)пов`язані із залученням свідків,спеціалістів,перекладачів,експертів та проведенням експертизи; 3)пов`язані з витребуванням доказів,проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням,забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Згідно з ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Відповідно до ст.137 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Відповідно до п.8 ч.2 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до статті 28 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України 09 червня 2017 року, гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

З матеріалів справи вбачається, правова допомога у суді першої інстанції позивачу ОСОБА_3 надавалася адвокатом Молчановою А.В. відповідно до договору №16-05/18 про надання правової допомоги від 16 травня 2018 року (т.1 а.с.65).

Відповідно до попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які ОСОБА_3 понесла у зв`язку із розглядом справи складає 7000 грн. (т.1 а.с.66).

Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру №5 від 16 травня 2018 року ОСОБА_3 сплатила 7000 грн. відповідно до договору №16-05/18 про надання правової допомоги від 16 травня 2018 року (т.1 а.с.67).

Враховуючи викладене, співмірність зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), час витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціну позову та значення справи для сторони, колегія суддів вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу у сумі 7000 грн.

Доводи апеляційної скарги про безпідставність та недоведеність позовних вимог позивачів спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене апеляційну скаргу слід задовольнити частково, рішення Жовтневого районого суду м.Дніпропетровська від 10 грудня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Жовтневого районого суду м.Дніпропетровська від 10 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії і стягнення судових витрат - скасувати.

Позовні вимоги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування матеріальної і моральної шкоди, зобов`язання вчинити певні дії і стягнення судових витрат - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) матеріальну шкоду в сумі 10 828 грн. 33 коп., витрати на оплату інженерно-технічного обстеження квартири в сумі 4800 грн., судовий збір в сумі 2 114 грн. 40 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_4 ) матеріальну шкоду в сумі 21 656 грн. 67 коп., 4 000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди та витрати на правову допомогу у розмірі 7 000 грн.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко

Судді Т.П.Красвітна

О.В.Свистунова