КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Борець Є.О.
Єдиний унікальний номер справи № 359/3092/19
Апеляційне провадження № 22-ц/824/5080/2022
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги

23 лютого 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Редакція газети «Вісті. Інформація. Реклама», ОСОБА_2 про захист честі, гідності та стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, при цьому не сплативши судовий збір.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 січня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали.

На адресу Київського апеляційного суду 11 лютого 2022 року надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги. До заяви долучене клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання мотивоване тим, що вона є пенсіонеркою, перебуває у скрутному матеріальному становищі, розмір судового збору за подачу апеляційної скарги становить більше, ніж 5% її річного доходу за попередній рік, а також тим, що ОСОБА_1 є членом малозабезпеченої сім'ї.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе зменшити розмір належного до сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

У задоволенні клопотання щодо звільнення від сплати судового збору в повному обсязі слід відмовити, оскільки, із наявних у матеріалах справи довідок про доходи ОСОБА_1 за період з січня 2018 року по березень 2021 року, виданих Бориспільським ОУ ПФУ в Київській області, та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 2 кварталу 2018 року по 4 квартал 2020 року, вбачається, що апелянт має систематичний дохід (пенсію) та періодичні соціальні виплати.

Посилання ОСОБА_1 на судову практику щодо звільнення від сплати судового збору інших осіб під час розгляду будь-яких судових справ не можуть бути враховані судом, оскільки не стосуються даної цивільної справи та не є доказом можливості чи неможливості апелянта сплатити судовий збір.

При цьому, суд звертає увагу, що у постанові Київського апеляційного суду від 02 червня 2021 року по справі 359/9412/19 факт належності ОСОБА_1 до малозабезпеченої сім'ї не встановлювався, будь-яких інших доказів на підтвердження того, що вона є членом малозабезпеченої сім'ї скаржниця не надала.

А тому підстави для звільнення від сплати судового збору в повному обсязі відсутні.

Однією з основних засад судочинства, визначених п. 1,8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах`роз`яснено, що судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

За змістом прецедентної практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема, у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії», (GEORGEL STOICESCU, GEORGETA STOICESCU v. ROMANIA), «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

У зв`язку із цим суд повинен вирішувати питання, пов`язані з судовими витратами, у чіткій відповідності до ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно з частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи, закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

На підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 надала до апеляційного суду довідок про доходи ОСОБА_1 за період з січня 2018 року по березень 2021 року, видані Бориспільським ОУ ПФУ в Київській області, та відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 2 кварталу 2018 року по 4 квартал 2020 року, відповідно до яких розмір її доходу за 2020 рік склав 66 036,07 грн.

Відповідно до вказаної статті, за позовну заяву про відшкодування моральної шкоди ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи зміст позовних вимог та ціну позову, судовий збір, що підлягав сплаті у суді першої інстанції, становить 3457,80 грн.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви, скарги.

Отже, судовий збір за подачу вказаної апеляційної скарги становить 5186,70 грн (3457,80 х 150%), тобто розмір судового збору перевищує 5% від розміру річного доходу.

Разом з тим, враховуючи те, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і приймаючи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, суд апеляційної інстанції вважає за можливе зменшити заявнику розмір судового збору на 50 %, тобто до 2593,35 грн, що не перевищуватиме 5% доходів ОСОБА_1 за попередній рік.

Отже, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір в розмірі 2593 грн 35 коп.

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: UA0026010, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) , МФО (код банку отримувача) 899998.

У випадках коли, особа звільняється від судового збору, до Київського апеляційного суду слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання апеляційної скарги до 2593 грн 35 коп.

Продовжити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2021 року - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали. В іншому випадку апеляційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко