У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

Справа №348/2328/22

Провадження № 2/348/1044/22

20 грудня 2022 року м. Надвірна

Суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Бурдун Т.А., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Пасічнянської сільської ради ОТГ, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Вірстюк Тараса Васильовича, ОСОБА_1 , 1981 р.н., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання нечинним та скасування рішення виконкому Пасічнянської сільської ради № 75 від 10.07.2007 про оформлення права власності на будинковолодіння; свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18.09.2007 р.; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 15976472 від 18.09.2007 р., власник ОСОБА_2 ; договору дарування домоволодіння від 25.10.2007 р., зареєстрованого в Реєстрі №4574; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 16437283 від 27.10.2007 р., власники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 ,-

В С Т А Н О В И В:

15 грудня 2022 року позивач ОСОБА_3 , інтереси якого представляє адвокат Гордій В.Г., звернувся до Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області з позовом до Пасічнянської сільської ради ОТГ, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Вірстюк Тараса Васильовича, ОСОБА_1 , 1981 р.н., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання нечинним та скасування рішення виконкому Пасічнянської сільської ради № 75 від 10.07.2007 про оформлення права власності на будинковолодіння; свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18.09.2007 р.; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 15976472 від 18.09.2007 р., власник ОСОБА_2 ; договору дарування домоволодіння від 25.10.2007 р., зареєстрованого в Реєстрі №4574; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 16437283 від 27.10.2007 р., власники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 .

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст. ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

У відповідності до вимог статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав:

-відповідно до п.1 ч.3 ст.175 ЦПК України позивачем не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків відповідача ОСОБА_3 ; не зазначені відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти кожного з шести відповідачів;

-відповідно до п.8 ч.1 ст. 175 ЦПК України не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви;

- у позовній заяві всупереч вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України не зазначено ціну позову, яка згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України має визначатись вартістю майна, і саме з вартості спірного майна повинен бути сплачений судовий збір. При цьому позивач не вказує у позовній заяві вартість спірного майна саме на час звернення до суду;

Однією з вимог позивач зазначає про поновлення строку на звернення до суду про скасування вище згаданих рішень та договору дарування, однак, не зазначає причин поважності пропуску строку.

Так, позивач вказує, що в жовтні місяці 2022 випадково у Івано-Франківському ОБТІ дізнався про всі фактичні обставини, однак, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позивач не вказує, якими конкретно доказами підтверджується вказана обставина.

Крім того, позовна заява серед іншого, повинна містити і зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, в порушення вимог п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві не зазначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

У пункті 7 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.133 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч.3 ст.136 ЦПК України).

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (ч. 1 Закону України «Про судовий збір»).

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі є правом суду, а не його обов`язком.

З аналізу ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

До такого правового висновку прийшла Велика Палата Верховного Суду у своїй Постанові від 14.01.2021 по справі № 0940/2276/18.

На обґрунтування підстав для звільнення від сплати судового збору, позивач ОСОБА_3 покликається на матеріальне становище, яке є вкрай незадовільним, а також на їх підтвердження долучає до позову довідку по доходи за період з січня 2021 по листопад 2022 року включно, яка видана Надвірнянським ОУПФУ в Івано-Франківській області; довідку про те, що з ним проживає неповнолітній син ОСОБА_5 , та довідку Пасічнянської сільської ради від 08.11.2022 про те, що згідно трудової книжки позивач не працює.

У своєму клопотанні позивач зазначає, що він звертається до суду з шістьма позовними вимогами майнового та немайнового характеру, однак всупереч вимог п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України не зазначає ціну позову, яка згідно п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України має визначатись вартістю майна, і саме з вартості спірного майна повинен бути сплачений судовий збір.

Вказані обставини унеможливлюють визначення підстав для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За вказаних обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позову без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного та, керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 187, 255, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пасічнянської сільської ради ОТГ, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Вірстюк Тараса Васильовича, ОСОБА_1 , 1981 р.н., ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання нечинним та скасування рішення виконкому Пасічнянської сільської ради № 75 від 10.07.2007 про оформлення права власності на будинковолодіння; свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18.09.2007 р.; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 15976472 від 18.09.2007 р., власник ОСОБА_2 ; договору дарування домоволодіння від 25.10.2007 р., зареєстрованого в Реєстрі №4574; витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, № витягу 16437283 від 27.10.2007 р., власники ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А.Бурдун