Справа № 686/4086/22
Провадження № 2/686/3054/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2022 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі : головуючого судді - Заворотної О.Л.,

секретаря судового засідання Сікори Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

В лютому 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, в обґрунтування якого вказала, що 06 серпня 2021 о 17 год. 45 хв. в с. Грузевиця Хмельницького району по вул. Центральній, 50 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу мотоцикла «Альфа», без номерних знаків, який належить ОСОБА_2 та автомобілем ВАЗ 21074 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , під керуванням ОСОБА_1 . Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26.08.2021 справа № 686/19982/21 ОСОБА_2 визнано винним у дорожньо-транспортній пригоді. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобіль ВАЗ 21074 д.н.з. НОМЕР_1 отримав механічні пошкодження, що зумовлює проведення відновлюваного ремонту вартість якого становить 25 341 грн. 97 коп. Крім цього, позивачем понесені витрати на проведення експертних послуг в розмірі 3500грн. Оскільки відповідач визнаний винним у пошкодженні транспортного засобу просить стягнути з нього 28 841 грн. 97 коп. матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Позивач в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти заочного розгляду не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце судового розгляду справи у встановленому законом порядку, рекомендованим листом з повідомленням про вручення, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав.

За таких обставин, суд із письмової згоди позивача ухвалив заочний розгляд справи відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

06 серпня 2021 року о 17 год. 45 хв. в с. Грузевиця Хмельницького району по вул. Центральній, 50 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу мотоцикла «Альфа», без номерних знаків, який належить ОСОБА_2 та автомобілем ВАЗ 21074 д.н.з. НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_3 , під керуванням ОСОБА_1 .

Постановою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26.08.2021 справа № 686/19982/21 ОСОБА_2 визнано винним у дорожньо-транспортній пригоді, та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП.

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Положеннями частини першої статті 1166 ЦК України передбачено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Особою, яка зобов`язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, позички тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Якщо особа під час керування транспортним засобом має посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії і реєстраційний документ на транспортний засіб, переданий їй власником або іншою особою, яка на законній підставі використовує такий транспортний засіб, то саме ця особа буде нести відповідальність за завдання шкоди (пункт 2.2 Правил дорожнього руху України).

Як встановлено судом у справі 686/19982/21 ОСОБА_2 керував мотоциклом «Альфа» без номерного знаку, цивільно-правова відповідальність водія (винуватця дорожньо-транспортної пригоди) на момент дорожньо-транспортної пригоди застрахована не була, і в матеріалах справи відсутні докази, що сам водій належить до пільгової категорії осіб, визначених пунктом 13.1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», які звільнені від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності на території України.

Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові по справі № 359/2309/17 (провадження № 61-26508св18) від 04.12.2019 року дійшов висновку, що якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин.

Окрім цього, Верховний Суд у своїй постанові від 22.01.2019 року у справі №676/518/17 доходить наступного висновку, що відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Таким чином, під збитками слід розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливо б було відновлення свого порушеного права особою.

Згідно з п.14 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 01.03.2013 року «Про деякі питаним застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» при визначенні розміру та способу відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, судам слід враховувати положення статті 1192 ЦК України. Наприклад, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до звіту про оцінку автомобіля ВАЗ 21074 д.н.з. НОМЕР_1 від 05.06.2019 року вартість відновлювального ремонту складає 25 341 грн. 97 коп.

Відповідно до договору № 1608 від 16.08.2021 вартість послуг щодо оцінки вартості матеріального збитку КТЗ становить 3 500 грн. 00 коп.

Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, а з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 25 341 грн. 97 коп. матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та 3 500 грн. 00 коп. витрат на проведення експертного дослідження, а всього 28 841 грн. 97 коп.

Відповідно до ст. 141 ЦПК з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 263-265, 280, 281, 353 ЦПК України, ст. ст.15, 16, 22, 1166, 1192 ЦК України, суд -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 25 341 грн. 97 коп. матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та 3 500 грн. 00 коп. витрат на проведення експертного дослідження, а всього 28 841 грн. 97 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992 грн. 40 коп. судового збору.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом 30 днів з часу його проголошення до Хмельницького міськрайонного суду.

Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем Хмельницькому апеляційному суду через Хмельницький міськрайонний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП невідомий, прож. АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, прож. АДРЕСА_2 .

Дата складання повного тексту рішення суду 11.07.2022.

Суддя: