Справа № 279/2544/22
Провадження 2/279/1032/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року Коростенський міськрайонний суд

Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицької В.В.

розглянувши в м. Коростені в судовому засіданні цивільну справу в порядку позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Коростенської міської ради Житомирської області, про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини ,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача Коростенської міської ради, в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 . В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 .

Після смерті тітки залишалась спадщина у вигляді земельної ділянки загальною площею 3,75 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Берестовецької сільської ради Коростенського району Житомирської області, та належить померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ № 139073, виданого Коростенською райдержадміністрацією 08.10.2014 року. Зазначив, що не звернувся до нотаріальної контори в установлений законом строк, оскільки не мав всіх правовстановлюючих документів, а саме: Державного акту на право власності на земельну ділянку, який було знайдено ним лише в 2022 році. Позивач звернувся до Коростенської районної державної нотаріальної контори з заявою щодо надання роз`яснення по оформленню спадкових прав після смерті тітки. На що отримав роз`яснення про неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину, і рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання в судовому порядку, так як пропущено встановлений строк для прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати дану справу на підставі наявних матеріалів, без фіксації технічними засобами.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Берестовець Коростенського району Житомирської області померла ОСОБА_2 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с. 4). Позивач ОСОБА_1 є племінником ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про народження.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ст.1269 ЦК України).

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Вимогами ст.1272 ЦК України визначено, що, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 70 років померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті останньої залишилось спадкове майно.

Згідно довідки № 317/02-12 від 05.12.2019 року виданої Берестовецькою сільською радою (а.с10 ) ОСОБА_2 на день своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 проживала одна та була зареєстрована в АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) № 69381550 від 05 липня 2022 року спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с. 20-21 ).

04 лютого 2020 року в.о. завідуючого Коростенської районної державної нотаріальної контори Житомирської області О.І. Лугина відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.11).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач був достовірно обізнаний про відкриття спадщини. Однак, із заявою до нотаріальної контори не звернувся .

Також, як Інструкція про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджена наказом Міністерства юстиції України № 20/5 від 03.03.2004, яка втратила чинність 07.03.2012, так і Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 , містять положення про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. У даних нормативно-правових актах відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Отже, позивач не надав суду переконливих доказів того

, що протягом більше 15 років з часу смерті тітки він мав об`єктивні та непереборні перешкоди на вчинення дій щодо прийняття спадщини після її смерті, а тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п.24 роз`яснив , що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку , суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття

спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з

об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України,

ст.ст. 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Відмовити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 ) , в задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: Коваленко В.П.