Справа № 464/8209/21
Провадження № 2/461/879/22
про залишення без руху позовної заяви
16.05.2022 року суддя Галицького районного суду міста Львова Стрельбицький В.В., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Луки Тараса Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Ліцею «Галицький», Львівської міської ради про визнання права власності на земельну ділянку,
адвокат Лука Тарас Миколайович, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Ліцею «Галицький», Львівської міської ради про визнання права власності на земельну ділянку.
Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить:
-визнати незаконним та скасувати п. 1 ухвали Львівської міської ради від 01 березня 2007 року «Про користування середньою загальноосвітньою школою № 19 м. Львова земельною ділянкою на АДРЕСА_1 » в частині надання середній загальноосвітній школі № 19 земельної ділянки площею 0,0674 га, яка використовується для обслуговування об`єкта нерухомого майна ОСОБА_1 а саме будинку у АДРЕСА_2 ;
-визнати за набувальною давністю за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0,0832 га, яка використовується для обслуговування об`єкта нерухомого майна ОСОБА_1 а саме житлового будинку у АДРЕСА_2 .
Вирішуючи питання про відкриття провадження у вищезазначеній справі, приходжу до наступного висновку.
Позовна заява подається до суду з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.
Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.
Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).
Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Згідно п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.
Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру.
Оскільки, позовна вимога позивача про визнати за набувальною давністю за ОСОБА_1 право власності на земельну ділянку площею 0,0832 га, яка використовується для обслуговування об`єкта нерухомого майна ОСОБА_1 , а саме житлового будинку у АДРЕСА_2 , є вимогою про захист права та інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці, а отже дана вимога є майнового характеру.
Таким чином, судовий збір із заявленою вимогою позивача визначається з урахуванням вартості спірного майна та його балансової вартості.
Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 грн.
За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає ? 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до Закону України «Про судовий збір», розмір судового збору в справах немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2022 року, складає 992,40 гривень.
Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру:
З огляду на вищенаведене судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог п.3 ч.3 статті 175 ЦПК України, а саме позовна заява не містить зазначення ціни позову, оскільки позов підлягає грошовій оцінці.
Відповідно до ч. 2 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.
Згідно вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Окрім того, відповідно до ч. 6 статті 177 ЦПК України, до заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.
Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, залишає заяву без руху.
Таким чином, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу термін для усунення недоліків.
Керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -
Позовну заяву адвоката Луки Тараса Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до Ліцею «Галицький», Львівської міської ради про визнання права власності на земельну ділянку - залишити без руху.
Надати позивачеві термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме:
- зазначити ціну позову;
- надати суду документ, який підтверджує сплату судового збору, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (відповідно до ціни позову) за вимогу майнового характеру;
- надати суду документ, який підтверджує сплату судового збору, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» у розмірі 1984 грн. 80коп. за дві вимоги немайнового характеру;
- надати копію (або оригінал) оспорюваних актів, а у разі їх відсутності у позивача обґрунтоване клопотання про їх витребування.
Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачам з усіма доданими до неї документами.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Стрельбицький В.В.