печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2022 року cуддя Печерського районного суду м. Києва Козлов Р.Ю., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до Державної Судової адміністрації України про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.,-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернулася до суду із даною заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові заробітної плати з Державної Судової адміністрації України.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу, подані документи, суд приходить до наступних висновків.

Судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 ЦПК України.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги,а також органи та особи,яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом. ст. 160 ЦПК України.

Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу визначені у статті 163 ЦПК України.

Пунктом 4 ч.3 ст.163 ЦПК України визначено, що до заяви про видачу судового наказу додаються: документи, або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Як вбачається з поданої заяви, заявник ОСОБА_1 , просить суд видати судовий наказ про стягнення з боржника - Державної Судової адміністрації України нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, за весь час затримки по день фактичного розрахунку в загальному розмірі 431 863 грн. 41 коп.

Як роз`яснено у п. 9 та п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року № 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової допомоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника: документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватись обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише в позовному провадженні.

Згідно зі статтею 31 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 №108/95-ВР відомості про оплату праці працівника надають будь-яким органам чи особам лише у випадках, передбачених законодавством, або за згодою чи на вимогу працівника.

Відповідно до статті 49 Кодексу законів про працю України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний видати працівникові на його вимогу довідку про його роботу на цьому підприємстві із зазначенням спеціальності, кваліфікації, посади, часу роботи та розміру заробітної плати.

При зверненні з даною заяву до суду заявник ОСОБА_1 ., на підтвердження суми, яка стягується, не надала належно оформлений документ, який підписаний уповноваженою посадовою особою та завірений печаткою організації, що вказує на розмір нарахованої працівнику заробітної плати за визначений період, із зазначенням назви займаної посади заявника, відомостей про період нарахування заробітної плати (за вирахуванням податків) та наявність заборгованості по заробітній платі.

Разом з тим, заявником ОСОБА_1 , розмір нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, визначений самостійно за власним розрахунком, що не дає можливість суду встановити факт без спірності заборгованості у боржника перед заявником.

Виходячи з наведеного, надані документи, не можуть свідчити про порушення прав заявника та наявність підстав для звернення до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Відповідно п.1 ч.1 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 ЦПК України.

Таким чином, із заяви ОСОБА_1 , про видачу судового наказу та доданих до неї документів вбачається спір про право, оскільки вимоги заявника неможливо вирішити в наказному провадженні, так як заявником заявлені вимоги щодо стягнення заборгованості нарахованої, але невиплаченої заробітної плати за весь час затримки по день фактичного розрахунку в загальному розмірі 431 863 грн. 41 коп., в той же час на підтвердження заявлених вимог заявником не долучено офіційну довідку Державної Судової адміністрації України, яка підписана уповноваженою посадовою особою та завірений печаткою організації, та містить відомості про розмір нарахованої працівнику заробітної плати за визначений період, із зазначенням назви займаної посади заявника, відомостей про період нарахування заробітної плати (за вирахуванням податків) та наявність заборгованості по заробітній платі, що є обов`язковою умовою для розгляд трудового спору в порядку наказного провадження.

В той же час судовий наказ є особливою формою судового рішення, видача судового наказу проводиться без судового засідання і виклику стягувача та боржника для заслуховування їх пояснень, що унеможливлює надати об`єктивну оцінку відносинам, які виникли між сторонами цивільного процесу,а тому захист заявника - стягувача має здійснюватись шляхом пред`явлення позову з тими же вимогами у порядку позовного провадження.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.2 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України,суддя відмовляєу видачі судового наказу,якщо:заява подана з порушеннями вимог ст.163 ЦПК України.

За таких обставин, у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 - слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2,163, 165, 354 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 до Державної Судової адміністрації України про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя