Провадження № 2/752/1418/22
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22 листопада 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Нікітенко А.М.,

позивача - ОСОБА_1

відповідачки - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» - Шелемехи А.П.,

розглянувши у місті Києві в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 ,Комунальне підприємство " Керуюча компанія з обслугоування житлового фонду Голосіївського району міста Києва" про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири ,

встановив:

14.09.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири, яким позивався до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 .

В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що він, ОСОБА_1 , 10.10.2018 року уклав з ОСОБА_3 договір оренди квартири (житлового приміщення) №2 . На підставі зазначеного договору він, позивач ОСОБА_1 , проживає в орендованій квартирі за адресою: АДРЕСА_2 .

27.12.2018 року відбулося залиття квартири АДРЕСА_3 з розташованої вище квартири №38 третього поверху цього ж будинку, власником якої є ОСОБА_2 .. Причина залиття - засмічення каналізаційного лежака. 15.01.2019 року співробітниками Голосіївського ЖЕД-103 у складі трьох осіб було проведено обстеження квартири АДРЕСА_3 з приводу залиття з розташованої вище квартир №38 , по результатам якого 19.02.2019 року був складений відповідний акт про залиття, за даними якого встановлені наступні пошкодження:

коридор загальною площею 4 м.кв. - на стелі (шпалери) відшарування 4 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв.;

ванна кімната загальною площею 4 м.кв. - на стелі (пофарбування) мокре 4 м.кв., на стінах (плитка) протікання між швів;

кухня загальною площею 6 м.кв. - на стелі(шпалери) відшарування 3 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв.;

кімната загальною площею 17 м.кв. - на стелі (шпалери) відшарування 2,5 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв..

Комісією в складі - провідного інженера Долею Ю. , старшим майстром Сташевською Л. та майстром т/д №3 Рибачком Т. встановлено, причиною залиття, що сталося є засмічення каналізаційного лежака у вищерозташованій квартирі №38 .

За його, позивача заявою, ПП «Експертизабезпечення» здійснено натурне обстеження об`єкту оцінки, обмір внутрішніх площ та складено звіт про ринкову вартість об`єкта оцінки, яким є збитки після залиття квартири за адресою: АДРЕСА_2 , розмір яких на дату оцінки 08 січня 2020 року складав 68 300, 00 грн. у тому числі ПДВ.

Його пропозиції з метою добровільного врегулювання питання щодо відшкодування завданих йому незручностей та матеріальних збитків відповідачка проігнорувала.

Приймаючи до уваги, що причиною залиття належної йому, позивачу, на праві договору оренди квартири стало халатне користування сантехнічними приладами власником квартири з якої сталося залиття, відповідно саме залучена ним до участі у розгляді справи відповідачка має обов`язок відшкодувати йому спричинену шкоду, що полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Також послався на те, що за наслідками залиття йому було також завдано і моральну шкоду, яка полягає в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження належного йому майна, внаслідок тривалого часу відновлення його порушених прав, а також відсутність будь-яких дій з боку відповідачки на відновлення його прав.

Просив стягнути з відповідачки на його користь на відшкодування збитків після залиття квартири 68 300 , 00 гривень, на відшкодування вартості послуг за проведення незалежного оцінювання 3 000, 00 гривень, на відшкодування моральної шкоди 5 000, 00 гривень.

Провадження у справі було відкрито 01 жовтня 2020 року з призначенням справи до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

16.09.2021 року відповідачка ОСОБА_2 подала до суду відзив на позов ОСОБА_1 , в якому виклала свої заперечення на позов ОСОБА_1 щодо невизнання позову у повному обсязі, просила відмовити в його задоволенні.

Як видно зі змісту відзиву ОСОБА_2 на позов ОСОБА_1 , відповідачка визнає, що вона 21.12.2015 року придбала у приватну власність квартиру АДРЕСА_6 . На час придбання нею зазначеної квартири, квартира мала наслідки неодноразового її залиття з квартири розташованої вище, відповідно вважає, що і була залита квартира позивача, а тому вона має намір провести відповідні експертизи. Категорично заперечує факт залиття квартири позивача з її квартири та встановлення працівниками ЖЕКу причини залиття - засмічення каналізаційного лежака, оскільки в її присутності таку причину не було встановлено. Стверджувала, що в її квартирі не було і немає жодних слідів такого засмічення, вважає якби таке засмічення мало місце, то її квартира постраждала б більше. Заперечила отримання від позивача листа-повідомлення щодо можливості досудового врегулювання спору, до суду з позовом позивач звернувся після сплину більше року.

Відповідачка також послалася на те, що вона не була повідомлена про проведення обстеження квартири, не підписувала акт датований 19.02.2019 року, а сам акт за формою та змістом не відповідає пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, яким встановлено складання відповідного акту у разі аварії і залиття квартир. Такими порушеннями, що свідчать про неналежність зазначеного акту як доказу є не забезпечення її присутності при обстеженні пошкодженої квартири, не надання їй можливості ознайомитися зі змістом акту та викласти свої заперечення, відсутність в акті чіткої причини залиття , при визначенні причини залиття не було оглянуто її квартиру.

Відповідачка не погодилася з експертною оцінкою у частині визначення ринкової вартості матеріального збитку завданого за наслідками залиття квартири, оскільки відповідно до його змісту визначено вартість відновлювального ремонту всієї квартири.

Заперечила обгрунтованість заявлених до відшкодування позивачем понесених судових витрат, просила відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 у повному обсязі.

28.09.2021 року позивач подав до суду відповідь на відзив, відповідно до змісту якої категорично не погоджується з позицією відповідачки через відсутність доказів про залиття її квартири та ознак протікання мереж водопостачання і каналізаційного лежака в квартирі останньої. Наполягав на тому, що ним належним чином було повідомлено відповідачку про можливість досудового врегулювання спору, а також огляд пошкодженого приміщення спеціалістами. З приводу його права на позов, то вважає, що договір оренди на підтаві якого він орендує квартиру у ОСОБА_3 є належним підтвердженням того, що він має право на відшкодування відповідачкою завданої йому шкоди за наслідками залиття квартири якою він користується. Судова практика на яку посилається відповідачка не може бути застосована судом при вирішенні заявленого ним спору.

Ухвалою суду від 23 лютого 2022 року до участі у справі в якості третьої особи залучено КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського райну м.Києва».

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заявлений до ОСОБА_2 позов підтримав у повному обсязі з зазначених у позовній заяві підстав. Позивач також пояснив, що 27.12.2017 року для усунення аварійної ситуації він звертався до ЖЕД-103. На час залиття в квартирі відповідачки перебувала її дочка і повідомила, що вона є власницею квартири. Працівники ЖЕД-103 були допущені до квартири відповідачки, залиття припинилося після прочищення співробітниками ЖЕД каналізаційного лежака у квартирі відповідачки. Акт про залиття було складено 19.02.2019 року. Стверджував, що він належним чином повідомляв відповідачку про те, що буде складатися акт про залиття та проводитися обстеження з метою встановлення розміру завданого збитку, а також звертався з пропозицією мирного врегулювання спору.

Відповідачка ОСОБА_2 позов не визнала, просила відмовити в його задоволенні. Стверджувала, що причина залиття квартири в якій проживає позивач, що мало місце 27.12.2018 року не встановлена. ЇЇ квартира не була обстежена спеціалістами, ні на момент залиття, ні на час складання акту про залиття. Вона також не була запрошена для участі в обстеженні квартири позивача, не була ознайомлена з актом про залиття, складеним тільки 19.02.2019 року. Вважає, що відповідати за збитки завдані залиттям квартири в якій проживає позивач має обов`язок експлуатуюча організація, що є балансоутримувачем будинку. АДРЕСА_7 .

Представник третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» у судовому засіданні пояснив, що балансоутримувачем будинку АДРЕСА_7 є ЖЕД -103, саме співробітниками ЖЕД-103 було усунуто аварійну ситуацію за наслідками якої було залито квартиру позивача, встановлено причину залиття та все зафіксовано в акті залиття. Стверджував, що працівнки ЖЕД-103 виконали свої обов`язки балансоутримувача будинку щодо ситуації, яка склалася у зв`язку з залиттям квартири позивача.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, з будь-якими клопотаннями до суду не звертався.

Суд, заслухавши учасників розгляду справи, дослідивши докази наявні у справі, дійшов до висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, заподіяних за наслідками залиття квартири слід відмовити з огляду на наступне.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_3 належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , що підтверджено інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № сформованою 13.12.2019 року (а.с.19).

10 жовтня 2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 було укладено договір оренди квартири (житлового приміщення) №2 , відповідно до умов якого: предметом договору оренди є квартира за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до якого зазначена квартира станом на 27.12.2018 року і на час розгляду справи судом перебуває у користуванні позивача ОСОБА_1 ..

Відповідно до договору оренди квартири, укладеного 10 жовтня 2018 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , а саме умов п. 6.1. орендодавець зобов`язаний забезпчувати безперешкодне використання орендарем квартири та майна, що орендується на умовах цього договору.

Пунктами 7.1. та 7.2. цього ж договору оренди встановлено права та обов`язки орендаря відповідно до яких: орендар зобов`язується - використовувати квартиру, що орендується, виключно у відповідності до мети оренди, визначеної у п. 2.1. цього договору; орендар має право використовувати орендовану квартиру та майно в ній відповідно до його призначеннята умов цього договору, користуватися системами комунікацій, які знаходяться в приміщенні квартири, що орендується.

Звертаючись до суду з позовом, позивач ОСОБА_1 послався на те, що 27.12.2018 року сталося залиття квартири АДРЕСА_3 з квартири №38 цього ж будинку, розташованої поверхом вище. Причиною залиття є засмічення каналізаційного лежака в квартирі АДРЕСА_6 на підтвердження чого суду надано акт про залиття, складений 19.02.2019 року комісією ЖЕД - 103.

Відповідно до статті 76 ЦПК України, Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Правилами статтей 77,78,79,80 ЦПК України встановлено, що: належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказуваня. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обгрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень; суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування; достовірними є докази, на підстаі яких можна встановити дійсні обставини справи; достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» надав рекомендації, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наяність шкоди, б)протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина.

На підтвердження зазначених підстав для позову позивач надав суду акт про залиття, складений повноважними особами балансоутримувача будинку АДРЕСА_7 - ЖЕД -103 а також звіт про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості право вимоги відшкодування матеріальних втрат понесених за наслідками залиття квартири за адресою: АДРЕСА_2 , складений ПП «Експертзабезпечення»(а.с. 18,23-67).

Як видно зі змісту акту про залиття, затвердженого 19.02.2019 року начальником ЖЕД-103, комісією в складі - провідного інженера Долі Ю.М., старшого майстра Сташевської Л.А. та майстра т/д №3 Рибачок Т.Ю. , 19.02.2019 року проведено обстеження квартири АДРЕСА_3 з приводу залиття з розташованої вище квартир №38 . В результаті обстеження встановлено пошкодження:

коридор загальною площею 4 м.кв. - на стелі (шпалери) відшарування 4 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв.;

ванна кімната загальною площею 4 м.кв. - на стелі (пофарбування) мокре 4 м.кв., на стінах (плитка) протікання між швів;

кухня загальною площею 6 м.кв. - на стелі(шпалери) відшарування 3 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв.;

кімната загальною площею 17 м.кв. - на стелі (шпалери) відшарування 2,5 м.кв., на стінах (шпалери) відшарування 2 м.кв..

Причиною залиття, що сталося є засмічення каналізаційного лежака у вищерозташованій квартирі №38 . (а.с.18).

Відповідачка ОСОБА_2 не визнала встановлені комісією ЖЕД - 103 причини залиття квартири позивача та не погодилась з розміром майнової шкоди, що заявлений до відшкодування з тих підстав, що вона не приймала участі в обстеженні квартири позивача, комісія не оглядала її квартиру, а тому не є вірною встановлена причина залиття, обсяг пошкоджень та вартість відновлювального ремонту.

Відповідно до статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач, крім іншого, зобов`язаний: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Відповідно до пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт за встановленою формою, що є додатком №4 до цих же Правил.

Як видно зі змісту додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), крім іншого має містити дані про те, коли саме трапилось залиття, аварія.

Крім того, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та мешканців квартир.

Отже, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 встановлено порядок та спосіб фіксування факту залиття квартир та його наслідків, а відтак за заявленими позовними вимогами спосіб їх доведення і є фіксування факту залиття квартири позивача та його наслідків у спосіб складання акту комісією у складі представників ЖЕД - 103, яке є балансоутримувачем будинку №35 та мешканців квартир, яких стосувалося, або ж могло б стосуватися залиття, а саме залитої квартири та квартири з якої могло б трапитися залиття.

Звертаючись до суду, у позовній заяві позивач стверджував, що його квартиру було залито 27.12.2018 року.

Безпосередньо у судовому засіданні позивач також підтвердив, що факт залиття мав місце 27.12.2018 року.

Відповідачка ОСОБА_2 , факт залиття не визнала, не була присутня під час складання акту.

Надані позивачем докази, а саме акт про залиття, складений комісією ЖЕД-103 та затверджений керівником 19.02.2019 року не містить інформації, коли саме мало місце залиття квартири якою користується позивач за наслідками якого було зафіксовано пошкодження квартири АДРЕСА_3 цим же актом.

На думку суду, відсутність належних та допустимих доказів на підтвердження того, що залиття квартири позивача з розташованої вище квартири, що належить відповідачці ОСОБА_2 , з причин, що зазначені в акті про залиття від 19.02.2019 року мало місце 27.12.2018 року є підставою для відмови в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 .

З огляду на висновки суду, про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 , понесені останнім судові витрати пов`язані зі зверненням до суду не підлягають відшкодуванню відповідачкою ОСОБА_2 у порядку передбаченому правилами ст.. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 151 ЖК України, ст.ст. 1166, 1167 ЦК України ст. ст. 4, 12, 13, 76-82, 133, 141, 258, 259, 263-265, 266, 274-279 ЦПК України, суд

хвалив:

вирішив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Комунальне підприємство " Керуюча компанія з обслугоування житлового фонду Голосіївського району міста Києва" про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири, залишити без задоволення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано , набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, через суд першої інстанції, яким ухвалено оскаржуване судове рішення.

Повний ткст рішення суду складено 22 грудня 2022 року.

Суддя К.Г. Плахотнюк