Провадження № 2/686/5570/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі головуючого судді Заворотної О.Л.

секретаря судового засідання Сікори Ю.В.

з участю представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій та бездіяльності протиправними, скасування постанови, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

В вересні 2022 року ОСОБА_2 звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій та бездіяльності протиправними, скасування постанови, зобов`язання вчинити дії, в обґрунтування якого вказав, що постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2017 у справі №822/1816/17, яка залишена без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05.10.2011, визнано протиправними дії прокуратури Хмельницької області щодо відмови у прийняті постанови про відшкодування ОСОБА_2 втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування № 0000028 від 16.05.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України, прийняття якої передбачене статтею 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" № 266-94 від 01.12.1994, а також зобов`язано прокуратуру Хмельницької області повторно розглянути звернення ОСОБА_2 до прокуратури Хмельницької області з приводу виплати йому втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування № 0000028 від 16.05.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України, та прийняти постанову у порядку, передбаченому ст. 12 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" № 266-94 від 01.12.1994. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. 31 березня 2021 року, Хмельницькою обласною прокуратурою, була прийнята постанова про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно - розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, якою вирішено відшкодувати заробіток та інші грошові доходи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає у АДРЕСА_1 , а також іншу шкоду, яку він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 16.05.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України, в сумі 0 (нуль) гривень та 0 (нуль) копійок. Приймаючи постанову, від 31 березня 2021 року, Хмельницька обласна прокуратура порушила місячний термін, з дня звернення громадянина. Прийняття постанови відбулось 31 березня 2021 року замість 06.03.2017. Приймаючи постанову від 31 березня 2021 року, Хмельницька обласна прокуратура, про людське око, визначила розмір шкоди 0 грн.00 коп., проте прокуратурою не здійснено детальний аналіз вказаних обставин, не наведено розрахунку шкоди, а лише зазначено, що розмір шкоди визначений Хмельницьким апеляційним судом у цивільній справі 686/1049/18 та замовчено, що цей розмір відрізняється від 0 грн. 00 коп. та відноситься до періоду перебування під вартою позивача, будучи на посаді директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля» за період з 10.03.2011 по 26.12.2011. Не вказала прокуратура в постанові, про втрату заробітку на посадах підприємств ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ», ТОВ «ПММ», ПП «Постач - Сервіс» за період з 18 листопада 2010 року по 29 грудня 2015 року, також не визначений дохід позивача в 2010 - 2015р.р.

у якості приватного підприємця. Прокуратура в постанові проігнорувала висновок суду у справі №822/1816/17, що позивач за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Без будь яких досліджень та надання оцінки розміру збитків, залишилися постанови слідчого про накладення арешту на земельну ділянку, належну ОСОБА_2 на підставі державного акта на право власності серії ЯЖ № 959415, площею 0,10 га. накладення арешту на автомобіль «Jeep Compass», накладення арешту на трансформатор ТДТН 25000/110, заводський номер 112658, який належав ОСОБА_2 на підставі біржової угоди від 09 листопада 2006 року, накладення арешту на приміщення у якому мешкає позивач, а саме квартиру за адресою АДРЕСА_1 . Взагалі залишився поза увагою постанови розмір сум, що виплачені адвокату Прядуну В.Б., який надавав юридичну допомогу у даній справі, про що зазначено в постанові Хмельницького міськрайонного суду справа № 1/2218/939/11 від 26.12.2011 та в ухвалі колегії суддів апеляційного суду Хмельницької області. Тобто дії прокуратури Хмельницької області, щодо внесення в постанову розмірі заробітку та інших грошових доходів та шкоди, що підлягає відшкодуванню 0 грн. 0 коп. не відповідають вимогам закону та є протиправними, у зв`язку з чим просить суд визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області, щодо строку прийняття постанови, відповідно порушення місячного терміну, з дня звернення заявника, визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області, щодо внесення в постанову, від 31 березня 2021 року, Хмельницької обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, розміру заробітку та інших грошових доходів та шкоди, що підлягає відшкодуванню 0 грн.0 коп., визнати протиправною бездіяльність прокуратури Хмельницької області відносно не внесення в постанову, від 31 березня 2021 року: докладного розрахунку втраченого громадянином заробітку (доходу) з посиланням на документи, на підставі яких проведено розрахунок (розмір середньомісячного заробітку, період, протягом якого громадянин був відсторонений від попередньої посади, перебував під вартою як запобіжного заходу, відбував покарання або адміністративне стягнення; сума податків, що підлягає утриманню за цей період часу, підсумкова сума, що підлягає виплаті в рахунок втраченого заробітку; розміру сум, що виплачені (стягнуті за виконавчим листом) на користь установи (адвоката), яка надала юридичну допомогу; загальної суми, що підлягає виплаті громадянинові в рахунок відшкодування завданої шкоди, і порядок її виплати; скасувати постанову від 31 березня 2021 року, зобов`язати прокуратуру Хмельницької області прийняти нову постанову про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду відносно громадянина ОСОБА_2 , в якій, як вхідні данні взяти до уваги, що ОСОБА_2 , 2009-2015р.р. зареєстрований у якості приватного підприємця, доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, за не отримання доходів як ФОП, визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); ОСОБА_2 2009-2015р.р. був директором ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ». Позивач на підприємстві доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші гротові доходи. Розмір шкоди, за не отримання доходів, як директор ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ» визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); ОСОБА_2 2009-2015р.р. був фінансовим директором ТОВ «ПММ», доходу не отримував за чає перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП ТОВ «ПММ», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); ОСОБА_2 2009-2015р.р. був директором ПП «Постач - Сервіс», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Постач - Сервіс», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); ОСОБА_2 2009-2015р.р. був директором ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», доходу не втримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно за період (до моменту винесення постанови); зобов`язати прокуратуру Хмельницької області встановити середньоринкову вартість арештованого майна, для чого провести його оцінку по середнім цінам на момент винесення постанови. Розмір компенсації обрахувати з урахуванням методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 4 жовтня 1995 року № 786, а саме на: земельну ділянку, належну ОСОБА_2 на підставі державного акта на право власності серії ЯЖ № 959415, площею 0,10 га; автомобіль «Jeep Compass» M1J8FF57W58D547584; трансформатор ТДТН 25000/110, заводський номер 112658, який належав ОСОБА_2 на підставі біржової угоди від 09 листопада 2006року; квартиру за адресою АДРЕСА_1 ; у разі задоволення позову, зобов`язати прокуратуру Хмельницької області, подати у тридцяти денний термін, звіт про виконання судового рішення по даній справі.

Хмельницька обласна прокуратура подала відзив на позов, де зазначила, що 31.03.2021 прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Хмельницької обласної прокуратури втретє винесено постанову про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність органів досудового розслідування і суду, якою визначено суму відшкодування 0 грн.0 коп.

Листом обласної прокуратури від 31.03.2021 копію постанови направлено ОСОБА_2 . Постанова обґрунтована тим, що під час досудового розслідування ОСОБА_2 не відбував покарання чи виправні роботи як адміністративне стягнення, а також не був відсторонений від роботи (посади) у розумінні КПК України в редакції 1960 року та ст. ст. 154-158 чинного КПК України (тобто слідчим або судом не виносились постанови (ухвали) про відсторонення його від посади чи роботи) у Хмельницької обласної прокуратури відсутні законні та достатні підстави для визначення ОСОБА_2 розміру сум відшкодування заробітку та інших грошових доходів, які передбачені пунктом 1статті 3 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" (далі - Закон).

Згідно із ч. 2 ст. 12 Закону у разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку. Скориставшись вказаним правом ОСОБА_2 оскаржив прийняту прокуратурою постанову від 08.11.2017 до Хмельницького міськрайонного суду.

Окрім того, на час винесення оскаржуваної постанови від 31.03.2021 відповідно до п. 5 ст. 3 Закону ОСОБА_2 стягнуто на підставі рішення усю шкоду, завдану незаконним притягненням до кримінальної відповідальності.

Так, рішенням апеляційного суду Хмельницької області від 27.07.2021 справі № 686/2708/17 на користь ОСОБА_2 стягнуто з державного бюджету 300 тис. грн. моральної шкоди, завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2020 №686/1049/18 частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_2 скасовано рішення Хмельницького міськрайонного суду від 15.05.2018 постановлене нове судове рішення, яким стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 21324, 41 грн. втраченого заробітку з урахуванням індексу інфляції та 28000 грн. витрат за надання правової допомоги, таким чином на час прийняття оскаржуваної постанови судами визначено розмір втраченого ОСОБА_2 заробітку та інших доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, просить в позові відмовити.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав заву в якій просить справу розглядати за його відсутності позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просить в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Хмельницької обласної прокуратури від 31 березня 2021 року вирішено відшкодувати заробіток та інші грошові доходи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає у АДРЕСА_1 , а також іншу шкоду, яку він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 16.05.2014, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України, в сумі 0 (нуль) грн. та 0 (нуль) коп.

Звертаючись до суду позивач вказав, що прийняттям вказаної постанови, відповідач фактично відмовив у відшкодуванні шкоди.

Відповідно до ст. ст. 55, 56 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

В силу положень ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно ч 1, 2, 7 ст. 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Пунктом 1 статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність,органів досудового розслідування, прокуратури і суду» (далі Закон № 266/94-ВР) встановлено,що відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Відповідно до ст. 2 Закону № 266/94-ВР право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: 1) постановлення виправдувального вироку суду; 1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; 2) закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати; 4) закриття справи про адміністративне правопорушення. Право на відшкодування шкоди, завданої зазначеними у статті 1 цього Закону оперативно-розшуковими заходами, виникає у випадках, передбачених пунктом 1-1 частини першої цієї статті, або за умови, що протягом шести місяців після проведення таких заходів не було розпочате кримінальне провадження за результатами цих заходів.

У наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються):

1) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій;

2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в дохід держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт;

3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином;

4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з наданням йому юридичної допомоги;

5) моральна шкода (ст. 3 Закону № 266/94-ВР).

Відповідно до ст. 11 Закону № 266/94-ВР встановлено, що у разі виникнення права на відшкодування завданої шкоди відповідно до статті 2 цього Закону орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, прокурор або суд зобов`язані роз`яснити особі порядок поновлення її порушених прав чи свобод та відшкодування завданої шкоди.

Згідно ч 1, 2 ст. 12 Закону № 266/94-ВР передбачено, що розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунктах 1, 3, 4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

У разі незгоди з прийнятою постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України та Міністерства фінансів України затверджено Положення про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду» від 04 березня 1996 року № 6/5/3/41 (далі Положення), пунктом 6 якого встановлено, що суд, одночасно з копією виправдувального вироку, який набрав законної сили, направляє громадянинові повідомлення, в якому роз`яснює, куди і протягом якого терміну можна звернутися за відшкодуванням шкоди і поновленням порушених прав. Повідомлення складається за формою, що встановлена в додатку до цього Положення. У повідомленні зазначається перелік тільки тих вимог, на які цей громадянин має право претендувати.

Відповідно до п. 11, 12 Положення встановлено, що у разі ухвалення виправдувального вироку або закриття справи судом першої інстанції, для визначення розміру шкоди, переліченої в пунктах 1, 3, 4 статті 3 Закону № 266/94-ВР, громадянин протягом шести місяців після направлення йому повідомлення може звернутися до суду, який розглядав справу по першій інстанції.

У місячний термін з дня звернення громадянина один з органів, перелічених в п. 11 Положення, залежно від того, хто з них здійснював слідчі дії або розглядав справу, витребовує від відповідних державних і громадських організацій всі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди і виносить передбачену ч. 1 ст. 12 Закону постанову (ухвалу).

Вироком Хмельницького міськрайонного суду від 05 листопада 2013 року, залишеним у цій частині без зміни ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 28 січня 2014 року, ОСОБА_2 за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України (за епізодом підробки та використання накладної №214) виправдано за відсутністю складу цих злочинів, за ч. 2 ст. 366 КК України (за епізодом підробки та подачі документів ТОВ «Юнар», ТОВ «Укргалантерея» до тендерного комітету ВАТ ЕК «Хмельницькобленерго») виправдано за недоведеністю участі у вчиненні цього злочину та засуджено за ч. 1 ст. 366 КК України із звільненням від покарання на підставі ч. 5 ст.74 КК України.

Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 28 січня 2014 року, вирок Хмельницького міськрайонного суду від 05 листопада 2013 року в частині засудження за ч. 1 ст. 366 КК України скасовано з направленням справи в цій частині прокурору Хмельницької області на додаткове розслідування.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Хмельницької області від 29 грудня 2015 року кримінальне провадження за обвинуваченням позивача у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212, ч. 2 ст. 366 КК України закрито на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості у вчиненні цих кримінальних правопорушень у суді та вичерпанням можливостей їх отримати.

Зазначені обставини в силу ч. 4 ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягають.

Щодо вимог позивача про зобов`язання врахувати вихідні дані щодо втраченого заробітку за період 2009-2015 р.р. як фізичної особи підприємця та на посадах директора ПП «Енергокомплект», ТОВ «ПММ», ПП «Постач-Сервіс», ПП «Дизайн Буд Сервіс» виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку щомісячно (до моменту винесення постанови).

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 11 листопада 2020 року справа № 686/1049/18 стягнуто на користь ОСОБА_2 втрачений заробіток в сумі 9239,87 грн. на посаді директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля» за період з 10.03.2011 по 26.12.2011, інфляційне збільшення в сумі 12 084,54 грн., а всього 21 324,41 грн., у вимозі позивача про стягнення втраченого заробітку з врахуванням індексу інфляції за період з 10.02.2010 по 09.03.2011 та з 27.12.2011 по 31.12.2015 відмовлено, в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 про стягнення втраченого доходу, як збитків від: арешту автомобіля, земельної ділянки та трансформатора ТДТН 25000/110, заводський номер 112658 з підстав їх недоведеності, стягнуто витрат на правову допомогу в розмірі 28000грн.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01.12.2021 справа № 686/1049/18 постанову апеляційного суду від 11 листопада 2020 залишено без змін.

Відповідно до ч. 5 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Так, постановою Хмельницького апеляційного суду від 11 листопада 2020 року справа № 686/1049/18 відмовлено у задоволенні вимог ОСОБА_2 про стягнення втраченого заробітку з врахуванням індексу інфляції за період з 10.02.2010 по 09.03.2011 та з 27.12.2011 по 31.12.2015, при цьому встановлено, що враховуючи вимоги трудового законодавства та умови контракту від 21.12.2009, укладеного між ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля» та ОСОБА_2 та ту обставину, що позивача не було відсторонено від виконання посадових обов`язків директора саме за рішенням органів досудового слідства чи суду, тому саме на підприємство покладено обов`язок по нарахуванню та виплаті позивачу заробітної плати та інших виплат, обумовлених контрактом.

Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону № 266/94-ВР відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету. Розмір сум, які передбачені пунктом 1 статті 3 цього Закону і підлягають відшкодуванню, визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади), за час відбування кримінального покарання чи виправних робіт як адміністративного стягнення.

Як встановлено постановою Хмельницького апеляційного суду від 11 листопада 2020 року справа № 686/1049/18, відсторонення ОСОБА_2 від виконання посадових обов`язків директора підприємства було зумовлено не рішенням органів досудового слідства чи суду, а виключно за ініціативою власника ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля».

Щодо зобов`язання середньо-ринкової вартості арештованого майна слід зазначити наступне.

Позивач в обґрунтування вимог в цій частині зазначає, що накладення арешту на майно, припиняє право власника розпоряджатись майном, у зв`язку з чим має бути сплачена компенсація за позбавлення власності, яку слід обраховувати по середньому розміру ставки орендної плати за таке майно.

Законом № 266/94-ВР передбачено, що громадянинові повертається майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в доход держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт.

Щодо вимог про визнання дій, бездіяльності прокуратури протиправними, скасування постанови та зобов`язання прийняти нову постанову.

У частині першій статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункти 8, 9 частини другої статті 16 ЦК України).

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Як встановлено в судовому засіданні постановою прокуратури Хмельницької області від 8 листопада 2017 року прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Хмельницької області Балюком В.О. було відмовлено у задоволенні відшкодування ОСОБА_2 шкоди завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду. Вказана постанова скасована рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.05.2018 в справі № 686/1049/18, а в решті вимог ОСОБА_2 було відмовлено.

Постановою Хмельницького апеляційного суду Хмельницької області від 01.11.2020 справа № 686/1049/18, рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.05.2018 скасовано в частині вимог про відшкодування шкоди та Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_2 21324 (двадцять одну тисячу триста двадцять чотири ) грн. 41 коп. втраченого заробітку з врахуванням індексу інфляції та 28000 (двадцять вісім тисяч) грн. витрат за надання правової допомоги у кримінальній справі, а всього - 49324 (сорок дев`ять тисяч триста двадцять чотири) грн. 41 коп., в решті вимог рішення від 15.05.18 залишено без змін, при цьому Хмельницьким апеляційним судом в постанові від 01.11.2020 зазначено, що не підлягають до задоволення позовні вимоги ОСОБА_2 про стягнення втраченого доходу, як збитків від: арешту автомобіля, земельної ділянки та трансформатора ТДТН 25000/110 зав. № 112658 з підстав їх недоведеності.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.04. 2021 справа № 761/24672/15 сформував наступний правовий висновок: «Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Вирішуючи кожний конкретний спір на підставі всіх установлених обставин, суд повинен установити, на захист якого права подано відповідний позов, чи порушене, не визнане або оспорене таке право відповідачем (відповідачами), а також з`ясувати, чи призведе задоволення заявлених вимог до реального та ефективного поновлення порушеного права, та залежно від з`ясованого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Під ефективним поновленням слід розуміти реальний позитивний вплив судового рішення про задоволення позову на виявлену під час судового розгляду обставину порушення (невизнання) оспорення або запобігання виникненню спору щодо права, на захист якого був поданий позов.

Водночас відмова в позові з підстав обрання неефективного способу захисту може мати місце тоді, коли в судовому процесі відсутній будь-який сенс у розрізі питання щодо реальної можливості захисту прав позивача в обраний ним спосіб.

Відповідно до статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону».

Щодо зобов`язання прокуратури Хмельницької області подати у тридцяти денний термін звіт про виконання судового рішення у даній справі, слід зазначити, що судовий контроль за виконанням судових рішень встановлено розділом VII ЦПК України.

Відповідно до вимог ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Враховуючи вищевикладене, обраний позивачем спосіб захисту скасування постанови прокуратури та зобов`язання прийняти нову постанову із бажаним для позивача змістом не є ефективним, та не призведе задоволення заявлених вимог до реального та ефективного поновлення порушеного права, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 30, 48, 76, 81, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст.19, 56, Конституції України, ст.ст. 15,16 ЦК України, Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність,органів досудового розслідування, прокуратури і суду», суд -

вирішив:

В позові ОСОБА_2 до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій та бездіяльності протиправними, скасування постанови, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач : ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 .

Відповідач : Хмельницька обласна прокуратура, , 29005, м. Хмельницький, провул. Військоматський, 3.

Дата складання повного тексту рішення суду 16.12.2022.

Суддя: