Справа № 405/2808/22
Провадження №2-о/405/36/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2022 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.

при секретарі Гаврилюк Ю.В.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому в порядку окремого провадження цивільну справу № 405/2808/22 за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), заінтересована особа: Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (м.Кропивницький, вул.Велика Перспективна, 55) про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 в порядку окремого провадження звернулася до суду з заявою, в якій просить встановити юридичний факт, а саме: факт родинних відносин, за яким ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її (заявника) рідною бабою.

В обґрунтування заяви заявник зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її (заявника) бабуся ОСОБА_2 , яка 17 серпня 2007 року склала заповіт, яким все своє майно заповіла їй ( ОСОБА_1 ). Після звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , була заведена спадкова справа, яка зареєстрована у спадковому реєстрі за № 69229840, та нотаріусом встановлено, що документально не підтверджується факт родинних відносин між нею ( ОСОБА_1 ) та спадкодавицею ОСОБА_2 , та роз`яснено, що якщо вона (заявник) не підтвердить факту родинних відносин із спадкодавцем, при видачі свідоцтва про право на спадщину їй потрібно буде сплатити податок з доходів фізичних осіб (5 %) та військовий збір (%), а також надати незалежну експертну оцінку щодо вартості спадкового майна для правильності розрахунку обов`язкових платежів. В свою чергу, згідно з п.п. 14.1. 263 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України до членів сім`ї фізичної особи другого ступеня споріднення для цілей розділу IV цього Кодексу (податок на доходи фізосіб) відносяться, зокрема, онуки, тим самим чинне законодавство України передбачає право онучки прийняти спадщину від бабусі без оподаткування. Поряд з цим, заявник зазначила, що факт родинних відносин між нею та спадкодавцем не підтверджується, оскільки відсутні документи про одруження бабусі ОСОБА_2 (дівоче прізвище ОСОБА_3 ) з ОСОБА_4 і про розірвання цього шлюбу, а також про шлюб з ОСОБА_5 , тому не можливо встановити факт родинних відносин між ОСОБА_2 та нею ( ОСОБА_1 ) її онукою, адже реєстрація вказаних шлюбів була проведена в відділі ЗАГС у місті Куйбишев Новосибірської області (територія колишньої РР ФСР, і теперішньої Росії), тому отримати дублікати даних документів, чи інші довідки щодо цього від компетентних органів Росії, в умовах дії воєнного стану з Росією, не можливо, оскільки усі дипломатичні відносини між Україною і Росією розірвано. В свою чергу, доведення вказаного в заяві факту родинних відносин необхідно їй ( ОСОБА_1 ) для належного оформлення спадщини на правах онуки, як члена сім`ї спадкодавця другого ступеня споріднення, і вирішення питань щодо оподаткування спадщини за нульовою ставкою.

Ухвалою суду від 24 червня 2022 року відкрито окреме провадження у справі, розгляд справи призначено в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Заявник ОСОБА_1 під час судового розгляду справи по суті заявлені вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення підтримала з підстав, зазначених у заяві, просила заяву задовольнити.

Представник заінтересованої особи Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, заяв чи клопотань не надходило.

Заслухавши заявника ОСОБА_1 , свідків, зваживши доводи, викладені в заяві, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, у порядку, зокрема, окремого провадження (п. 3 ч. 2 ст. 19 ЦПК України).

Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч. 7 ст. 19 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ч.ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 1 статті 79 ЦПК України визначено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З наданих заявником доказів, судом встановлено та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 23 березня 1961 року Новоукраїнським райбюро РАЦС Кіровоградської області, за яким ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: с. Піщаний Брід, Новоукраїнський район, Кіровоградська область, її батьками в свідоцтві про народження зазначені: батько « ОСОБА_7 » та мати « ОСОБА_8 », про що в книзі записів актів громадянського стану про народження ІНФОРМАЦІЯ_4 зроблено відповідний запис за №61.

Судом також встановлено, що від шлюбу ОСОБА_6 та ОСОБА_4 , шлюб з яким було розірвано, ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася дитина донька ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим 26 липня 1966 року відділом РАЦС Новосибірської області, місце реєстрації: м. Куйбишев, про що в книзі реєстрації актів громадянського стану про народження ІНФОРМАЦІЯ_6 , зроблений відповідний запис за № 369, батьками якої в свідоцтві про народження зазначені в графі «батько» - ОСОБА_4 та в графі «мати» - ОСОБА_10 .

В подальшому, ОСОБА_10 уклала шлюб з ОСОБА_11 , шлюб з яким 22 листопада 1991 року було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу, виданим відділом РАЦС Добровеличківського райвиконкому Кіровоградської області серії НОМЕР_3 , актовий запис № 125.

Також встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженка с. Піщаний Брід, Добровеличківського району, Кіровоградської області уклала шлюб з ОСОБА_13 27 грудня 1991 року, та після одруження змінила прізвище з « ОСОБА_14 » на « ОСОБА_15 », актовий запис №88, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , виданим відділом РАЦС Добровеличківського району Кіровоградської області, який (шлюб) було розірвано 22 січня 2001 року, про що свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 , виданого Добровеличківським райвідділом РАЦС, актовий запис № 09.

Крім того, встановлено, що відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 донька ОСОБА_2 ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , 28 лютого 1985 року зареєструвала шлюб з ОСОБА_16 , актовий запис № 141 та після укладення шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_17 » на « ОСОБА_18 ». Зазначений шлюб було розірвано 12 жовтня 1988 року, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу зроблено запис за № 88.

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_7 ОСОБА_19 , 05 жовтня 1992 року уклала шлюб з ОСОБА_20 , актовий запис № 47 та після укладення шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_18 » на « ОСОБА_21 ».

Крім того, від шлюбу ОСОБА_20 та ОСОБА_22 ІНФОРМАЦІЯ_9 народилася дитина донька ОСОБА_1 , про що Добровеличківським відділом реєстрації актів громадянського стану Кіровоградської області зроблено відповідний запис за № 21, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_8 , в якому батьками дитини зазначені: в графі «батько» - « ОСОБА_20 » та в графі мати « ОСОБА_22 ».

Судом також встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка с. Піщаний Брід, Добровеличківского району, Кіровоградської області, померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_9 , виданого Добровеличківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новоукраїнському районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 20 жовтня 2021 року, актовий запис № 156.

Як вбачається з довідки, виданої Добровеличківською селищною радою 08.06.2022 року за № 1187, ОСОБА_22 провела поховання матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Тим самим, з досліджених судом письмових доказів у справі підтверджується факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_12 .

Окрім того, факт родинних відносин між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , підтвердили в судовому засіданні і свідки ОСОБА_23 та ОСОБА_22 .

Зокрема, свідок ОСОБА_23 пояснив, що ОСОБА_24 його (свідка) рідна сестра, яка вийшла заміж за ОСОБА_25 , шлюб було укладено в Росії, і там же було і розірвано. У шлюбі з ОСОБА_4 у його (свідка) сестри народилася донька ОСОБА_26 , яка є матір`ю заявника ОСОБА_1 .

Свідкок ОСОБА_22 пояснила суду, що ОСОБА_2 є її (свідка) матір`ю, та її (свідка) батьком є ОСОБА_27 , з яким її (свідка) мати перебувала в зареєстрованому шлюбі, який було укладено в Росії, і там же шлюб було розірвано, однак відповідні документи не збереглися. Зазначила, що дівоче прізвище матері було « ОСОБА_3 » та у її матері було двоє братів ОСОБА_23 та ОСОБА_28 . Вказала, що заявник ОСОБА_1 є її донькою та відповідно ОСОБА_2 є рідною бабою ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України). Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст.1222 ЦК України).

Частиною 1 ст. 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Судом також встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , 17.08.2007 року склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Добровеличківської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Левітчук Г.Б., зареєстрований в реєстрі за № 1542, за яким на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно, де б воно не знаходилось із чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй належатиме за законом і на що вона матиме право за законом та грошові вклади, в установах банку, заповіла ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, при цьому, відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Крім того, Глава 6 ЦПК України, а також постанова Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розкриває зміст судової діяльності з розгляду справ даної категорії, при цьому факти, що мають юридичний характер, - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Факт родинних відносин між фізичними особами (п.1 ч.1 ст. 256 ЦПК України (в редакції Закону № 1618-IV від 18.03.2004 року), п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України (в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, чинної на час вирішення справи судом), встановлюється в судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Встановлення даного юридичного факту родинних відносин для заявника ОСОБА_1 має юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує юридичні наслідки та залежить її (заявника) право на оподаткування за нульовою ставкою згідно пп «а» пп. 174.2.1, п. 174.2 ст. 174 Податкового кодексу України доходу, отриманого в результаті прийняття за заповітом у спадщину майна.

Таким чином, аналізуючи докази по справі в їх сукупності, враховуючи, що встановлення факту родинних відносин має для заявника ОСОБА_1 юридичне значення та безпосередньо породжує для останньої юридичні наслідки, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність заяви про встановлення юридичного факту, - факту родинних відносин між фізичними особами, а саме: між заявником ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_13 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за яким остання є рідною бабою заявника ОСОБА_1 , на підставі чого заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом, у зв`язку з чим понесені заявником судові витрати, що складаються з судового збору в розмірі 496,20 грн., - вважати по фактично понесеним останньою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.4, 5, 7, 10, 12, 13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265, 293, 315 Цивільного процесуального кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5, суд,-

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про встановлення факту родинних відносин, - задовольнити.

Встановити юридичний факт факт родинних відносин між фізичними особами, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_13 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним заявником ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається до суду апеляційної інстанції, яким є Кропивницький апеляційний суд.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова