Провадження №2/522/4990/22
УХВАЛА

27 грудня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд м.Одеси

у складі: головуючого судді - Домусчі Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Семешина Л.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Харківської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України, Держави України в особі Харківської обласної прокуратури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Харківське районне управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Ухвалою суду від 11.10.2022 року позовну заяву було залишено без руху. Недоліки позову були усунуті 24.10.2022 року. Матеріали передано головуючому 25.10.2022 року.

Ухвалою суду від 31.10.2022 року відстрочено ОСОБА_1 сплату судового збору до ухвалення рішення по справі, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.11.2022 р.

18.11.2022 року через підсистему Електронний Суд представником позивача адвокатом Петренко Н.О. подано клопотання про витребування копії кримінального провадження №0008644 від 25.09.2015 р., яке перебуває в провадженні Харківського районного управління поліції №2 Головного управління національної поліції в Харківській області. Крім того, подано клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи, в обґрунтування якого, зокрема, вказала, що в результаті неправомірних та не належних дій представників правоохоронних органів борг позивача перед АТ КБ «Приватбанк» зростає щодня, при цьому, позивач та суд не мають належних знань для здійснення обґрунтованого розрахунку даного боргу. В ході проведення експертизи буде встановлено розмір матеріальної шкоди нанесеної позивачу вчиненим кримінальним правопорушенням, яке станом на день звернення до суду належним чином не розслідувано.

В підготовче засідання 21.11.2022 року з`явилася представник позивача адвокат Петренко Н.О., інші сторони в підготовче засідання не прибули, про причини не явки суд не повідомляли.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив відкласти підготовче засідання на 26.12.2022 р.

28.11.2022 року через канцелярію суду представником Державної казначейської служби України подано відзив на позовну заяву, у якому просила відмовити у задоволенні позову.

05.12.2022 року через канцелярію суду позивачем подано відповідь на відзив, заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої просить:

-стягнути з Державного бюджету України на свою користь 100000,00 грн. компенсації моральної шкоди та 155273,71 грн. компенсації матеріальної шкоди.

07.12.2022 року через канцелярію суду представником Харківської обласної прокуратури подано відзив на позовну заяву, у якому просила відмовити у задоволенні позову.

08.12.2022 року через канцелярію суду представником Головного управління Національної поліції в Харківській області подано відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову.

26.12.2022 року через канцелярію суду позивачем подано відповіді на відзиви, клопотання про звільнення від сплати за проведення експертизи, клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

В підготовче засідання 26.12.2022 року з`явилася представник позивача адвокат Петренко Н.О., інші сторони в підготовче засідання не прибули, про причини не явки суд не повідомляли.

Представник позивача в підготовчому засіданні заявила клопотання про прийняття відповіді на відзиви та уточнення позовних вимог; про звільнення від сплати судових витрат за проведення судової економічної експертизи та від сплати судового збору за подання позову. Крім того, ними подавалося клопотання про витребування доказів.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив прийняти відзиви на позов від всіх відповідачів, прийняти відповіді на відзиви, прийняти зміну предмету позову.

Представник позивача позов підтримала, просила звільнити позивача від сплати судового збору, оскільки у нього відсутній дохід, на рахунки накладені арешти та на його утриманні перебуває особа з обмеженою дієздатністю. Сплата судового збору для позивача є надмірним тягарем, оскільки він його не взмозі буде сплатити з врахуванням його відстрочки. Заявила клопотання про призначення судової економічної експертизи, оскільки предметом позову є стягнення матеріальної шкоди, з огляду на те, що з картки позивача було безпідставно стягнуто кошти. Банком за рішенням суду вже було стягнуто 32187.14 грн. за рішенням суду, судовий збір 1226,42 грн., вартість накладення арешту, послуги державного виконавця 3490,71 грн., поїздка до м. Харкова в судове засідання 1200 грн., витрати на лікування 6388 грн. Крім того, просила задовольнити клопотання про витребування копій матеріалів кримінального провадження, оскільки коли провадження перебувало у м. Одесі, позивач мав змогу з ним знайомитися, а коли змінили підслідність у м. Харків, то позивач не має можливості туди їздити для з`ясування обставин справи та для встановлення бездіяльності ГУНП в Харківській області. Вони просять стягнути моральну шкоду за надмірне тривале розслідування, оскільки є численні скарги починаючи з 2015 р. та клопотання до процесуальних керівників.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати на місці ухвалив відкласти підготовче засідання на 30.01.2023 р. о 12-10 год., з метою вирішення клопотань.

Відповідно до ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення ухвали, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного тексту ухвали. У зв`язку з цим, датою складення цієї ухвали є 27.12.2022 року.

Дослідивши матеріали справи, подані клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що предметом позову є:

-стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 100000 грн. компенсації моральної шкоди;

-стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 155273,71 грн. компенсації матеріальної шкоди.

Підставами позову, зокрема є надмірно тривале та неефективне розслідування кримінального провадження; збільшення розміру заборгованості за кредитним договором. Нарахування штрафних санкцій на грошові кошти, якими заволоділа невідома особа.

Щодо клопотання про витребування доказів, призначення судової економічної експертизи, звільнення від сплати за проведення експертизи.

Позивач та його представник звертаючись із клопотанням про витребування копій матеріалів кримінального провадження вказували, що для всебічного та об`єктивного розгляду справим судом має бути досліджено саме копія всього кримінального провадження, при цьому, зазначали, що позивачем надано всі наявні у нього матеріали, якими він обґрунтовує свої вимоги.

Звертаючись із клопотанням про призначення судової економічної експертизи вказували, що позивач та суд не мають належних знань для здійснення обґрунтованого розрахунку боргу за кредитним договором, грошові кошти з рахунку були зняті шайрайським шляхом. В ході проведення експертизи буде встановлено розмір матеріальної шкоди нанесеної позивачу вчиненим кримінальним правопорушенням, яке станом на день звернення до суду належним чином не розслідувано відповідними правоохоронними органами та відповідно в результаті чого позивач зазнав матеріальних збитків.

Крім того, позивач звернувся із клопотанням про звільнення від сплати за проведення судової експертизи, з посиланням на його тяжкий матеріальний стан.

За нормою ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу.

Докази мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності, достатності, а саме : містити інформацію щодо предмета доказування; бути одержані без порушенням порядку, встановленого законом; на підставі них можна встановити дійсні обставини справи; у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У п. 13 постанови № 5 "Про застування норм процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" від 12 червня 2009 року, Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що докази, які збираються або подаються сторонами (показання свідків, письмові чи речові докази), повинні стосуватися суті спору (предмета та підстави позову). Це ж стосується й вирішення питання про витребування інших доказів (письмових, речових). Докази, які не стосуються справи й предмета доказування, або одержані з порушенням порядку, встановленого законом, або якими не можуть бути підтверджені певні обставини справи, судом не повинні прийматися.

Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Як роз`яснено у п. п. п. 1, 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», звернуто увагу судів на необхідність суворого додержання вимог закону при призначенні судових експертиз та використанні їх висновків. Вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Суд вбачає, що предметом позову є стягнення моральної та матеріальної шкоди.

При цьому, сторона позивача просить витребувати копії матеріалів кримінального провадження та призначити у справі судову економічну експертизу, не наводячи обґрунтування необхідності витребування документів та призначення експертизи. Крім того, предмет позову ніяким чином не пов`язаний із необхідністю встановлення законності укладення кредитного договору між ОСОБА_1 та АТ КБ «Приватбанк» та суми заборгованості за кредитним договором. При цьому з позову вбачається що сума заборгованості була встановлена рішенням суду. Суд не вбачає підстав для витребування матеріалів кримінального провадження, оскільки підставою для стягнення моральної шкоди позивач вказує на тривалість провадження, яка відповідачами не оспорюється у відзивах.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотань сторони позивача про витребування доказів та призначення експертизи. Крім того, з урахуванням відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи, питання про звільнення позивача від сплати за її проведення також задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позову.

Звертаючись до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подання позову, позивач вказує, що позивачем одночасно із поданням позовної заяви було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, ухвалою суду про відкриття провадження від 31.10.2022 р. відстрочено сплату судового збору до ухвалення рішення. Звертав увагу на майновий стан, станом на 2021 рік та 2022 рік він не отримував жодного доходу, крім того, на утриманні знаходиться особа, дієздатність якої частково обмежена. На всі рахунки та майно накладено арешт в межах виконавчого провадження, яке відкрито саме в результаті тих шахрайських дій від яких потерпів позивач та щодо яких вже надмірно тривалий строк триває досудове слідство, тощо.

Згідно ч. ч. 1-3ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:військовослужбовці;батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір»чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Разом із тим, Верховний Суд зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11.03.2020 року у справі №585/2357/19 дійшов висновку, що при вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

ОСОБА_1 до заяви, на підтвердження свого тяжкого майнового стану додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 14.12.2022 р.. згідно яких ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2019 року по 3 квартал 2022 року, інформація про доходи відсутня; довідку Одеського міського центру зайнятості від 08.12.2022 р. №2420/17/03, згідно якої ОСОБА_1 не зареєстрований як безробітний станом на 08.12.2022 р., довідку Пенсійного фонду України від 07.12.2022 р., згідно якої відомості про страховий стаж. Заробітну плату (дохід, грошове забезпечення) відсутні.

За таких обставин, суд вбачає підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 2, 12, 43, 49, 76, 81, 89, 182, 223, 247, п.6 ч.1 ст. 251, п.5 ч.1 258, 260, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Відмовити у задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Петренко Н.О. про витребування доказів, призначення судової економічної експертизи, звільнення від сплати за проведення експертизи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Повний тест ухвали виготовлено 27 грудня 2022 року.

Суддя: Домусчі Л.В.