Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

06 вересня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Бурдун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вінє спадкоємцем ОСОБА_3 (його дідуся). ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дідусь позивача ОСОБА_3 , який залишив заповіт за яким йому передається у власність квартира АДРЕСА_1 (далі квартира).

Позивач вчасно прийняв спадщину після ОСОБА_3 та у необхідний строк звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з метою одержання свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру.

17.08.2021 Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора відмовила позивачу у вчиненні нотаріальної дії та видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у нього відсутній документ, який посвідчує право власності спадкодавця на успадковане позивачем майно, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Єдиним способом захисту майнового права позивача на спадщину є звернення до суду.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, до суду представник позивача адвокат Стрикаль О.В. подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, не заперечував проти ухвалення заочного рішення.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилав, про причину неявки суд не повідомив, відзив та інші заяви з процесуальних питань від нього до суду не надходило.

Представник третьої особи Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, подав заяву, про розгляд справи без його участі.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечував проти задоволення позову.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін у справі за наявними матеріалами та ухвалити заочне рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось.

Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач є онуком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Згідно з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 22.12.2020 Подільським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стан Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 473.

Згідно із копією заповіту від 01 серпня 2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Партоленко Н.В., зареєстрованого у реєстрі за № 852, ОСОБА_3 на випадок своєї смерті заповів все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось і, взагалі, все те, що буде йому належати на день його смерті, і на що він матиме право за законом, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . 19.01.2021 ОСОБА_1 звернувся з письмовою заявою до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом. Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 31/2020 щодо майна ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається із копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 01.07.2021, виданого державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І. спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_3 , 1952 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є його онук - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Спадщина, на яку видано це свідоцтво, складається з квартири за номером АДРЕСА_2 , яка належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Спадкова справа № 31/2021, зареєстровано в реєстрі за № 1-33.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем майна померлого дідуся ОСОБА_3 згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України.

Інші власники квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 померли, що підтверджується відповідними копіями свідоцтв про смерть. Постанова державного нотаріуса Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Пилипчук О.І. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 2732/02-31 від 18.08.2021 підтверджує те, що після відкриття спадщини в шестимісячний термін позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право власності на спадщину. 18 серпня 2021 року державним нотаріусом Пилипчук О.І. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 , у зв`язку з відсутністю документу, що підтверджує право власності померлого на зазначену вище квартиру та відсутності державної реєстрації права власності у встановленому порядку.

Згідно з копією інформаційної довідки № КВ-2021 № 1442 від 15.02.2021, виданою КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», згідно з даними реєстрових книг Бюро, кв. АДРЕСА_1 , на праві власності зареєстровано за ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 (в рівних частках) на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Шевченківською районною держадміністрацією відділом приватизації державного житлофонду 26.10.1999, розпорядження № 25891. Дата проведення реєстрації в Бюро - 02.11.1999 за реєстровим № 8380.

Отже таким чином, позивач вичерпав всі можливості, щодо позасудового вирішення ситуації, що склалась і вимушений звертатись за захистом своїх прав та інтересів до суду.

Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України.

Згідно із ст. 316 Цивільного кодексу України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

У відповідності до ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 319 Цивільного кодексу України гарантовано власнику здійснення його прав власності: володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 321 Цивільного кодексу України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Статтею 392 Цивільного кодексу України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Згідно ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 216 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України).

При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження.

За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.14 п.3.3).

Таким чином, відповідачем у даній справі є Київська міська Рада, оскільки вона є органом місцевого самоврядування в місті Києві.

Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно із ст. ст. 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав, а також, що Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, зокрема, проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування, підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 141, 258, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 , про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) право власності на квартиру АДРЕСА_1 (загальною площею 55,5 кв. м, житловою площею 28,8 кв. м).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, або якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ;

- відповідач - Київська міська рада, місцезнаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ;

- третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 04108, м. Київ, просп. Правди, буд. 33;

- третя особа - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Суддя Д. В. Петров