Справа № 373/1658/21
Номер провадження 2/373/62/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року м. Переяслав

Переяслав - Хмельницький міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Залеської А.О.

за участю секретаря судових засідань Руденко О.М.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Орган опіки та піклування в особі Служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення графіку зустрічей з дитиною,

ВСТАНОВИВ:

Зміст позовних вимог

29.09.2021 ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом та просить зобов`язати відповідачку (колишню невістку) ОСОБА_2 не чинити перешкод у спілкуванні з онукою - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Також просить встановити наступний графік у спілкування з онукою:

1) кожної першої та третьої суботи місяця з 12:00 год. до 18:00 год. за адресою проживання позивачки або в інших місцях (під час спільних відвідувань парків, кінотеатрів, ігрових майданчиків та інших культурно-масових заходів) за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, без присутності матері;

2) протягом 7 днів, під час Новорічних свят, за попереднім узгодженням з позивачкою, за адресою проживання позивачки або в інших місцях (під час спільних відвідувань парків, кінотеатрів, ігрових майданчиків та інших культурно-масових заходів) за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, без присутності матері;

3) спільний відпочинок з онукою в літній період протягом двох тижнів, за попередньою домовленістю з матір`ю;

4) щороку на день народження онуки з 12:00 год. до 15:00 год. за адресою проживання позивачки або в інших місцях за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, без присутності матері.

Ухвалою суду від 11.10.2021 відкрито провадження у справі

Ухвалою від 10.11.2021 до участі у справі, як третю особу, залучено Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, як орган опіки та піклування за фактичним місцем проживання дитини та надано доручення цьому органу підготувати висновок про доцільність спілкування дитини з бабою та щодо часу ті умов такого спілкування.

Позиції сторін та їх аргументи

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачка ОСОБА_2 та син позивачки ОСОБА_4 перебували в зареєстрованому шлюбі з 20.07.2016 по 27.04.2018. У цьому шлюбі 24..07.216 у них народилася дочка ОСОБА_3 . Після розірвання шлюбу дитина залишилася проживати з матір`ю - відповідачкою по справі. Відповідачка всіляко обмежує спілкуванні онуки з бабою (позивачкою) та чинить перешкоди для зустрічей. Неодноразові прохання надати можливість вільно спілкуватись та бачитись з онукою, брати участь у вихованні онуки відповідачка ігнорує. Позивачка, як бабуся прагне брати участь у житті онуки, будь-яких шкідливих звичок немає та не здійснює дій, які б могли зашкодити онуці.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_5 позов підтримали та просили його задовольнити. Позивачка зазначила, що відповідачка демонстративно перед дитиною не приймає від неї гостинці при зустрічах біля дитячого садочка, не реагує на прохання надати їй дитину хоча б на кілька годин, не приймає допомоги у відвідинах та обстеження дитини у лікаря, оскільки дитина має проблеми зі здоров`ям, не прислухається до її порад тощо. Також зазначила, що намагалася побачитись з онукою в селі, на подвір`ї у той період, коли дитина перебувала у іншої бабусі - матері відповідачки, але й там знаходились причини вже за кілька хвилин забрати дитину у хату. Ні на хвилину не можна було залишитись з онукою сам на сам. Дівчинка з народження знає позивачку, тягнеться до неї, але при тих рідких зустрічах видно, що остерігається реакції матері та іншої баби.

Відповідачка ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнала. Вважає, що позивачку насправді дитина мало цікавить, вона просто хоче все контролювати. Насправді в неї дочка здорова, під постійним наглядом, достатньо розвинута, відвідує гуртки та басейн і не потребує додаткової участі у своєму житті позивачки, батька або будь-кого іншого з боку колишнього чоловіка. Зустрічі з дитиною вона не забороняє, але вимагає, щоб вони були тільки у її присутності, оскільки хвилюється, що баба (позивачка у праві) не догляне її належно, залишить хоч і не надовго на діда чи колишнього чоловіка (батька дитини), а вони можуть бути не відповідальними. Крім того згідно пояснень ОСОБА_2 у неї є образа на позивачку (колишню свекруху) та свекра, які у складний для неї час, в період введення карантину та втрати заробітку, не забезпечили як годиться рідній бабі та діду безоплатне проживання своїй же онуці та їй (відповідачці) у своїй вільній квартирі у м. Києві, яку раніше надавали для проживання під час шлюбу з їхнім сином. Відповідачка також повідомила суду, що дитина добре знає бабу ОСОБА_6 з народження. Сама позивачка ніякої загрози для дитини не несе і зустрічі з нею особисто не будуть шкодити дитині, але вона все рівно вважає за необхідне обмежити такі зустрічі своєю присутністю.

Третя особа Служби у справах дітей та сім`ї, як орган опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації свого представника в судове засідання не направила, в заяві просила розгляд справи провести без участі представника та винести рішення відповідно до діючого законодавства та з максимальним врахуванням інтересів малолітньої дитини, надавши висновок про доцільність усунення перешкод у спілкуванні бабусі з онукою.

Обставини, встановлені судом з посиланням на докази

20.07.2016 між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб Дарницьким Районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану, про що складено відповідний актовий запис за №1271, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.13).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 05.08.2016 Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Києві народилася ОСОБА_3 . Мати дитини - ОСОБА_7 , батько - ОСОБА_4 (а.с.11).

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 27.04.2018 шлюб між ОСОБА_8 та ОСОБА_4 розірвано (а.с.21-23).

Довідка Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №314 Дарницького району м. Києва №35 від 02.11.2021 свідчить про те, що дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відвідує даний садок з 01.09.2019. Дитина доброзичлива, гарно вихована, завжди охайна, доглянута. на свій вік добре розумово розвинена, комунікабельна у спілкуванні з однолітками та дорослими. Мати та бабуся по матері приймають активну участь у житті та вихованні дитини (а.с.56).

Копія договору оренди житла від 03.04.2021 свідчить про те, що ОСОБА_2 орендує квартиру АДРЕСА_1 (а.с.57-28).

З наданої позивачкою роздруківки телефонної переписки СМС-повідомленнями з відповідачкою видно, що ОСОБА_2 впродовж з середини 2020 по 2021 рік здебільшого ігнорує будь-які намагання позивачки зустрітися з онукою, або дізнатись подробиці про її життя, здоров`я та дозвілля, що відповідачка не спростувала і в судовому засіданні (а.с.24-42)

Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації у своєму висновку №101-4682/02 від 22.07.2022 вважає за доцільне визначити участь баби - ОСОБА_1 у вихованні онуки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за наступним графіком: протягом перших трьох місяців у присутності матері щоп`ятниці з 14:00 до 18:00 год.; щосуботи другий, четвертий тиждень місяця з 10:00 до 14:00 год.; в подальшому без присутності матері щоп`ятниці з 14:00 до 18:00 год.; щосуботи другий, четвертий тиждень місяця з 10:00 до 14:00 год. Також з висновку вбачається, що ОСОБА_2 не проти спілкування ОСОБА_1 з дитиною ОСОБА_9 , але оскільки дитина ще маленька, то зустрічі мають відбуватися у її присутності та за однаковим графіком побачень для баби та батька дитини.

З доданого до висновку Акту обстеження умов проживання від 18.02.2022 за місцем проживання позивачки по АДРЕСА_2 , вбачається, що для дитини ОСОБА_3 . обладнана окрема кімната, в якій створені умови для навчання та дозвілля. За цією ж адресою проживають чоловік та син позивачки (батько дитини), взаємини в сім`ї доброзичливі.

Відповідно до копії Акту обстеження умов проживання від 23.12.2021 за місцем проживання відповідачки ОСОБА_2 по АДРЕСА_3 , дитина та мати, разом з її подругою, проживають в однокімнатній квартирі, для дитини відведене місце для відпочинку, навчання та дозвілля.

Свідок ОСОБА_10 (чоловік позивачки) в судовому засіданні повідомив, що чув неодноразово, як дружина (позивачка) телефонує колишній невістці і запитує про можливість зустрітися з онукою, але дуже часто у відповідачки находяться причини відмовити. Дружина ОСОБА_1 намагалася побачитися з онукою самотужки. чекаючи її біля садочка та неодноразово їздила до с. Улянівка Переяслав-Хмельницького району у той період як ОСОБА_11 була у іншої баби. Він також їздив з дружиною і бачив, як онука радо зустрічала їх, але ті зустрічі в більшості випадків були дуже короткі, бо дівчинку з вулиці одразу забирала інша баба - мати відповідачки. А коли трохи вдавалося побути з дитиною, то тільки в присутності відповідачки або її матері, що створює напругу у самої дитини, вона скута та весь час озирається або на матір бо на ту бабу. Вони запрошували онуку до себе на дачу і дитина не заперечувала, її очі були і радісні і сумні водночас, так як дитина вже все розуміє і здогадується, що мати її не відпустить. Дитина тягнеться до баби ОСОБА_1 добре її знає, радіє зустрічам і гостинцям, хоч би як ОСОБА_2 не обмежувала навіть таке рідке спілкування.

Свідок ОСОБА_12 повідомила, що працює консьєржкою в будинку АДРЕСА_4 , що біля дитячого садочка, який відвідує дитина ОСОБА_13 . Вона знає цю сім`ю і неодноразово бачила з вікна як баба дитини ОСОБА_1 приходила до воріт дитячого садочка з гостинцями. Дівчинка раділа їй, але мати дитини ОСОБА_2 не приймала гостинці, брала ту корзинку, або пакет і ставила на землю, щось казала та одразу йшла з дитиною. ОСОБА_1 плачучи поверталась в будинок. Одиного разу, приблизно рік назад вона бачила, як привозили дитину до під`їзду, дівчинка раділа, стрибала, тулилася до батька, баби і діда, а її мати ОСОБА_2 весь час на неї невдоволено поглядала. Як повиносили подарунки, то поскладали все до таксі і ОСОБА_2 , не затримуючись з дитиною поїхали.

Свідок ОСОБА_14 повідомила, що товаришує з відповідачкою ОСОБА_2 і кілька разів бачила, як колишня свекруха ОСОБА_1 приходила до садочка з якимось пакетом для ОСОБА_15 , але ОСОБА_2 не брала. Вона нічого поганого не говорила про ОСОБА_1 , а пояснювала, що дитину їй не дає, а дозволяє бачитися лише в її присутності, коли у неї є час, бо не хоче, щоб через бабу дитинна спілкувалася батьком ОСОБА_4 . Взагалі ОСОБА_2 тримає образу на колишню свекруху через те, що після розлучення з сином вона була проти, щоб ОСОБА_2 проживала з донькою у їхній ще одній квартирі, хоч та була вільною. Вона була свідком такої розмови та претензій 02.08.2019, коли допомагала подрузі заносити та розкладати речі у тій квартирі по АДРЕСА_5 . Тоді прийшли ОСОБА_1 та її чоловік і висловили своє невдоволення.

Зміст спірних правовідносин та норми, якими вони регулюються

Між сторонами існує спір щодо спілкування баби з онукою, батьки якої розлучилися та щодо участі баби у вихованні та розвитку дитини.

Пунктами 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Статтею 19 цієї Конвенції визначено, що держави-учасниці вживають всіх необхідних законодавчих, адміністративних, соціальних і просвітніх заходів з метою захисту дитини у тому числі від відсутності піклування чи недбалого поводження.

Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Відповідно до положень ст.1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Згідно зі ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього.

Батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними (абз 2 ст. 16 Закону).

Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено Сімейним Кодексом України.

Відповідно до частин 9 та 10 статті 7 Сімейного Кодексу України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно зі ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Положеннями ст.18 СК України передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права.

Згідно зі ст.263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до положень ст.159 СК України, згідно яких суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Статтею 19 Сімейного Кодексу України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Мотиви, з яких виходив суд, та оцінка аргументів сторін

З аналізу вищенаведених норм сімейного законодавства слідує висновок, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, питання щодо способів участі одного із батьків, баби та діда має вирішуватися судом не тільки з урахуванням інтересів кожного з них, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками, права на безперешкодне спілкування з бабою та дідом, що є запорукою нормального психічного розвитку дитини.

Одним із завдань Сімейного Кодексу України є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст.1). Виховання у колі сім`ї, як раз передбачає у повній сім`ї, тобто при участі усіх членів родини, як молодших, так і старших, і баби з дідом у тому числі.

Під час розгляду даної справи не встановлено жодних обставин, які б унеможливлювали право баби на спілкування та зустрічі з онукою.

Заперечення відповідачки проти вільного спілкування баби (колишньої свекрухи) з онукою та вимога щодо зустрічей виключно у її присутності, не за графіком, а коли у неї (відповідачки) буде така можливість, ніяк не обґрунтовані та є наслідком образи відповідачки на колишню свекруху, що в жодному разі не може бути перекладено на відносини баби і онуки в супереч інтересам дитини та її права на контакт зі своїми родичами як по материній лінії, так і по лінії батька.

На переконання суду обмеження, які створює відповідачка позивачці невиправдані та водночас є обмеженням прав та інтересів дитини.

Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації у своєму висновку №101-4682/02 від 22.07.2022 вважає за доцільне визначити участь баби - ОСОБА_1 у вихованні онуки ОСОБА_3 , 2016 р.н.

Водночас, суд не знаходить обґрунтованого пояснення, визначеному органом опіки і піклування графіку зустрічей та спілкування баби з онукою, який зводиться до чотирьох годин фактично два рази на місяць. Зі змісту висновку вбачається, що орган опіки і піклування керувався при цьому виключно думкою матері, яка заявила, що дитина ще мала.

При цьому, ні орган опіки та піклування, ні суд при розгляді справи не встановив будь-які обставини, які б шкодили інтересам дитини у випадку спілкування її з бабою.

Дитина добре знає ОСОБА_1 і проводила з нею багато часу, в тому числі за відсутності батьків, коли ті були ще в шлюбі, що визнає сама відповідачка.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи та показів свідків, дитина соціалізована, відвідує дошкільний заклад, де проявляє активність і самостійність, досягла шкільного віку, періодично перебуває без матері з іншою бабою.

Отже у суду немає підстав вважати виправданим, визначений органом опіки і піклування доволі вузький графік зустрічей малолітньої ОСОБА_3 з бабою ОСОБА_1 ОСОБА_16 та баба мають право проводити більше часу одне з одним, втому числі і на обмін емоціями та враженнями під ас свята та відпочинку.

Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України.

Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи встановлені судом обставини та наведені вище мотиви, суд частково задовольняє вимоги позивачки, звузивши їх, з огляду на права дитини спілкуватись з усіма близькими їй родичами, як по материній так і по батьковій лінії, в тому числі і з батьком ОСОБА_4 . При цьому найбільший контакт дитини має залишатися з матір`ю.

Отже, у зв`язку з порушенням права позивачки на спілкування з онукою, суд встановив наявність підстав для усунення перешкод у здійсненні позивачкою такого права та визначає способи її участі у вихованні дитини, місце та час їхнього спілкування, з врахуванням позиції сторін та, коруючись при цьому інтересами самої дитини.

За встановлених судом обставин доцільним буде визначити зустрічі та спілкування ОСОБА_1 з онукою - ОСОБА_3 у формі побачень, як за місцем проживання позивачки, де створені належні умови для дитини, так і в інших місцях дитячих розваг, а також у формі спільного відпочинку у літій період та новорічних свят. При цьому перші два місяці такі побачення доцільно проводити у присутності матері дитини, оскільки дитина має відчути також і контакт мами з бабою.

Розподіл судових витрат суд не здійснює, так як позивачка в суді відмовилась від їх стягнення з відповідачки, а відповідачка не заявляла про такі витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.12,13,73-82, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення графіку зустрічей з дитиною - задовольнити частково.

1.Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у спілкуванні з онукою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2.Визначити час та способи участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні онуки ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

2.1перші два місяці після набрання рішенням законної сили - кожної першої та третьої суботи з 12:00 год. до 16:00 год. за місцем проживання дитини або іншим місцем, погодженим з матір`ю та у її присутності;

2.2в подальшому без присутності матері :

-кожної першої та третьої суботи місяця з 12:00 год. до 16:00 год. з можливістю відвідування місця проживання ОСОБА_1 та/або місць загального відпочинку та дитячих розваг, попередньо узгоджених з матір`ю та з врахуванням бажання дитини;

-дві доби під час Новорічних свят у період з 25 грудня по 07 січня за місцем проживання ОСОБА_1 з можливістю відвідування місць відпочинку та дитячих розваг за попередньою домовленістю з матір`ю та з врахуванням бажання дитини;

-чотирнадцять днів поспіль щороку у літній період під час спільного відпочинку ОСОБА_1 з онукою ОСОБА_3 за попередньою домовленістю з матір`ю, з врахуванням інтересів і бажання дитини;

-щороку у день народження онуки ОСОБА_15 - 24 липня протягом трьох годин з 10:00 год до 13:00 год, а за об`єктивної неможливості - в інший, найбільш наближений до цієї дати день та час, попередньо узгоджений з матір`ю, з можливістю відвідування місця проживання баби та/або місць відпочинку та дитячих розваг з врахуванням бажання дитини.

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_6 ; РНОКПП НОМЕР_3 ;

відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 ; проживаюча за адресою: АДРЕСА_7 ; РНОКПП НОМЕР_4 ;

третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, місцезнаходження: вул. Ялтинська, 14, м. Київ, 02096; .

Суддя А.О. Залеська