Справа № 296/7781/22
У Х В А Л А

Іменем України

01 грудня 2022 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Маслак В.П., розглянувши заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з боржника ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ,-

В С Т А Н О В И В:

АТ «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 вартості наданих послу в сумі 4412,06 грн. та судового збору у розмірі 248,10 грн.

Дослідивши матеріали заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про відмову у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 1 ст.161ЦПК України визначено вичерпний перелік вимог, за якими може бути видано судовий наказ.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено зокрема вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються, а також перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Пунктами 3 та 4 частини 3 статті 163 ЦПК України визначено, що до заяви про видачу судового наказу додаються копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості та інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, на виконання вимог даної норми закону був зроблений витяг з Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області ОСОБА_1 зареєстрованим або знятим з реєстрації не значиться з приміткою «Вкажіть повну дату народження».

Разом з тим згідно заяви стягувача відсутні дані щодо дати народження ОСОБА_1 .

Із заяви стягувача про видачу судового наказу вбачається, що ОСОБА_1 являється споживачем наданих послуг за адресою: АДРЕСА_1 .

Разом з тим, з доданих до заяви документів не вбачається, що ОСОБА_1 є споживачем послуг, які надає стягувач за вказаною адресою, або є власником зазначеного майна, що в силу вимог ч. 4 ст. 318 ЦК України зобов`язує його сплачувати житлово-комунальні послуги.

Встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи боржника не вбачається можливим.

В силу ч. 9 ст. 165 ЦПК України суд відмовляє у видачі судового наказу у разі, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи боржника.

За таких обставин, суддя дійшов висновку про наявність підстав для відмови у видачі судового наказу за даною заявою.

Керуючись ст. 161, 165, 166, 259, 260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» у видачі судового наказу за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строків на апеляційне оскарження ухвали суду, або після перегляду ухвали в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. П. Маслак