№ 207/2463/21
№ 2/207/246/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2022 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Подобєд О.К.

при секретарі Пильовій І.О.

за участю позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Кам`янської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, визначення порядку та способу участі баби у вихованні онука,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з уточненою позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Кам`янської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, визначення порядку та способу участі баби у вихованні онука.

В обґрунтування пред`явлених уточнених позовних вимог вказала, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її рідним онуком, який народився від шлюбу ОСОБА_3 (її сина) та ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження. Починаючи із січня 2020 року, щотижня, онук ОСОБА_4 , гостював у неї вдома по АДРЕСА_1 , залишався без батьків з ночівлею на одну або дві доби. Кожну годину вона відправляла батькам онука відео та фото, де було видно, як вони проводили з онуком спільне дозвілля, як харчувались, де бували. Такий спосіб спілкування з онуком влаштовував її і обох його батьків. За цей час у неї з онуком склалися теплі дружні відносини. Перебуваючи в неї вдома, без присутності матері, у онука гарний апетит, він довго спить, не сумує і не плаче. Вона багато часу проводить з ним на дитячих майданчиках, у міському парку. В неї вдома для онука є різні іграшки, дитячі книжки. Вони спільно переглядають мультики, малюють, вирізають з паперового картону, тощо. Проте, починаючи з 30.10.2020 року відповідач (мати онука) почала чинити їй перешкоди у спілкуванні з онуком, мотивуючи тим, що він ще малий, тому спілкування з онуком може бути лише не більше двох годин на площадці, у її присутності.

Батьки її онука спільно не проживають з 13.08.2020 року, із цієї дати відповідачка разом з її онуком фактично мешкає по АДРЕСА_2 . Рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 13.03.2021 року, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було розірвано. Після розірвання шлюбу між її сином та відповідачкою ОСОБА_2 , відносини між нею та відповідачкою стали ускладнюватись.

У зв`язку зі складними відносинами та непорозумінням, починаючи з 25.06.2021 року відповідачка не надає їй можливості спілкуватися з онуком, заблокувала її номер телефону, жодною інформацією про онука вона на даний час не володіє, не бачить його, не може передати йому подарунки, сумує і хвилюється за нього.

ОСОБА_2 було двічі притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме: Баглійським районним судом м. Дніпродзержинська 29.10.2020 року було винесено постанову по справі № 207/2718/20 про накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст. 184 КУпАП за ухилення від виконання батьківських обов`язків відносно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також Баглійським районним судом м. Дніпродзержинська 03.12.2020 року було винесено постанову по справі № 207/2345/20 про накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст. 184 КУпАП за ухилення від виконання батьківських обов`язків відносно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На її думку, відповідачка не виконує належним чином свої обов`язки по лікуванню дитини, обмежує його у спілкуванні з бабою, не дозволяє їй приймати участь у вихованні онука. В зв`язку з цим, просить позов задовольнити.

Позивачка у судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити.

Відповідачка в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила відмовити в їх задоволенні. Суду пояснила, що між нею та позивачкою склалися складні відносини.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав відзив на позовну заяву, в якому підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Також просив розглядати справу без його участі.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Кам`янської міської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі їх представника. Просили прийняти рішення на розсуд суду з урахуванням найкращих інтересів дитини.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 28.04.2015 року, який рішенням Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16.03.2021 було розірвано.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 30.01.2018 року вбачається, що ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є батьками малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачка ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з боку батька.

ОСОБА_2 було двічі притягнуто до адміністративної відповідальності, а саме: Баглійським районним судом м. Дніпродзержинська 29.10.2020 року було винесено постанову по справі № 207/2718/20 про накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст. 184 КУпАП за ухилення від виконання батьківських обов`язків відносно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також Баглійським районним судом м. Дніпродзержинська 03.12.2020 року було винесено постанову по справі № 207/2345/20 про накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст. 184 КУпАП за ухилення від виконання батьківських обов`язків відносно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Малолітня дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на даний час проживає разом із своєю матір`ю ОСОБА_2 .

Починаючи з 25.06.2021 року ОСОБА_2 не надає позивачу ОСОБА_1 можливості спілкуватися з онуком, бачити його та проводити вільний час.

Згідно зі ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Тлумачення частини другої та третьої статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби, діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Відповідно до статті 159 СК України, суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Суд зауважує, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання.

Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль.

Декларацією прав дитини, прийнятою генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй 20 листопада 1959 року, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст.ст. 2, 8 ЦПК України, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Звичайно, мова йде про проживання дітей у сім`ї своїх батьків. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини ( далі ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту.

Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини ( справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року).

Відповідно до ч.3 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Такого права, оскільки воно має немайновий характер, фізична особа не може бути позбавлена. Оскільки дід, баба, як з боку матері, так і з боку батька є її родичами по прямій висхідній лінії, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків.

Разом з тим, саме батьки несуть першочергове право та відповідальність за виховання своєї дитини, що означає лінію батьківського виховання головною.

З огляду на це, дід, баба, інші особи мають враховувати, що їхня виховна спрямованість повинна узгоджуватись або хоча би не суперечити тому вихованню, яке дитині дають батьки.

Згідно із частиною восьмою статті 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про охорону дитинства", контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Окрім цього, за ст. 171 СК України, дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. Суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси.

Нестриманість, поспішність у вирішенні цього питання, штучне провокування спору та відстоювання виключно особистих інтересів одним із членів родини у вирішенні даного питання має виключено негативні наслідки у взаємостосунках між згаданим колом осіб.

В судовому засіданні встановлено, що між позивачкою та відповідачкою по справі на даний час склалися складні відносини, сторони конфліктують з приводу участі у вихованні та спілкуванні з онуком, неспроможні без сварок досягти згоди, мають одне на одного взаємні образи. В тому числі між останніми відсутнє взаєморозуміння і щодо часу та способу спілкування баби з онуком. Відносини між сторонами склалися таким чином, що виключають позасудовий компроміс щодо порядку зустрічей та спілкування баби з онуком.

Проте, суд наголошує, що наявність взаємних претензій один до одного та неприязні відносини між відповідачем та позивачем не є підставою для обмеження прав позивача ОСОБА_1 на спілкування з її онуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка бажає приймати участь у вихованні онука та спілкуватися з ним. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, її розвитку, оскільки спілкування дитини з бабусею служитиме задоволенню життєво важливих психологічних потреб останнього.

Позивачка ОСОБА_1 має право на спілкування з онуком та приймати участь у його вихованні і при цьому відповідачка ОСОБА_2 не має права перешкоджати цьому в інтересах дитини. Позбавлення баби права на спілкування з онуком може позбавити його родинних зв`язків, турботи та любові з її боку.

Щодо врахування думки дитини в судовому засіданні, то судом не визнавалась явка дитини обов`язковою для участі і розгляду справи, з огляду на вік дитини 4 роки. Проте, при заслуховуванні пояснень позивача встановлено, що дитина досить прихильно ставиться до баби, не виявляє ознак відчуження чи емоційної стресовості.

Згідно довідок, характеристик, свідоцтва про право власності, позивачка ОСОБА_1 позитивно характеризуються за місцем проживання, роботи, проживає у власній квартирі та має можливість забезпечити онука всім необхідним для задоволення життєво важливих потреб.

Судом не встановлено наявність негативного впливу позивача на свого онука, а також будь-яких її дій всупереч інтересам дитини. Обставин, які б унеможливлювали спілкування позивача з малолітнім онуком чи обставин, які б свідчили, що таке спілкування не відповідає інтересам дитини, в судовому засіданні не встановлено. Відповідачем також не надано доказів цього. Не визнання відповідачем позову нічим об`єктивно нею в судовому засіданні не підтверджені. Доводи відповідача, на переконання суду зумовлені лише її суб`єктивним, недоброзичливим ставленням до позивачки ОСОБА_1 , власними образами на останню, а не захистом інтересів дитини. Також відсутні об`єктивні дані вважати, що позивачка буде негативно впливати на фізичний та психоемоційний стан дитини та її розвиток.

Наявні відносини між сторонами по справі, жодним чином не можуть впливати на спілкування дитини із бабою по лінії свого батька. Відповідно, мати дитини не повинна зловживати своїм правом на спілкування дитини з бабою лише в її присутності.

Тривалість часу, проведеного дитиною з бабусею чи дідусем може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року).

Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з онуком, а мати не має права перешкоджати їм спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ч.5 ст. 19 СК України, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Згідно висновку виконавчого комітету Кам`янської міської ради №8вих-20/299 від 13.07.2022 року, орган опіки та піклування виконавчого комітету Кам`янської міської ради вважає спілкування ОСОБА_1 з її онуком малолітнім ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , доцільним.

Вирішуючи питання щодо порядку та місця спілкування позивача з онуком, з урахуванням віку дитини, виходячи з пріоритету прав дитини, яка не може бути заручником особистих відносин батьків, приймаючи до уваги можливість створення позивачкою ОСОБА_1 належних матеріально-побутових та психологічних умов для виховання, відпочинку, лікування, оздоровлення і навчання дитини, бажання та можливість баби піклуватися про його здоров`я та всебічний розвиток, враховуючи важливість традицій і культурних цінностей для захисту і гармонійного розвитку дитини, а також той факт, що баба проявляє турботу та увагу щодо онука, його долі, суд приходить до висновку, що встановлені обставини свідчать про доцільність часткового задоволення позову.

Враховуючи той факт, що на даний час єдиний син позивача призваний по мобілізації, та бере участь в бойових діях на території України, на переконання суду, визначений судом порядок участі баби у вихованні онука, буде мати позитивний вплив як для позивачки, так і для малолітнього ОСОБА_6 .

Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Ухвалюючи саме таке рішення по справі, суд на перше місце ставить «якнайкращі інтереси дитини», оцінка яких включає в себе знаходження балансу між усіма елементами, необхідними для прийняття рішення.

Національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії»(Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ухвалюючи вказане рішення, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дитини, що буде відповідати її інтересам.

Крім того, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам по справі, що встановлений судом графік спілкування позивача з онуком не позбавляє її права бачитись з дитиною в інші дні, у тому числі, на свята, канікули, дні народження тощо з дозволу матері дитини, якщо це не буде перешкоджати її звичайному розпорядку дня.

Суд, також, вважає необхідним роз`яснити сторонам, що побудова сімейних відносин має здійснюватись на паритетних засадах, на почуттях любові і поваги, взаємодопомоги і підтримки. Сторони не повинні поглиблювати конфліктну ситуацію, захищаючи свої власні інтереси, а намагатись проявити справжню турботу, реалізувати свої права шляхом домовленості і забезпечити належні умови для розвитку дитини.

Суд вважає за необхідне у судовому рішенні роз`яснити сторонам у справі, що вони не вправі діяти всупереч інтересам дитини, зокрема відповідач ОСОБА_2 , у майбутньому не вправі перешкоджати бабі ОСОБА_1 брати участь у вихованні онука та у спілкуванні з ним, не допускати протиправних дій та негативних розмов в присутності дитини з боку обох сторін.

Отже враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що саме такий визначений порядок та спосіб спілкування з дитиною є достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримки зв`язків між родичами.

Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з огляду на викладене, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені нею судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 1362,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 19, 81, 141, 258-260, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 7, 19, 155, 159, 257, 263 СК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , Служба у справах дітей Кам`янської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, визначення порядку та способу участі баби у вихованні онука задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не чинити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , перешкоди у спілкуванні та вихованні онука ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити наступний порядок ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , спілкування з онуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

- середа кожного першого та третього тижня місяця з 16.00 годин до 19.00 годин, в тому числі за місцем проживання ОСОБА_1 , з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування, за згодою дитини;

- суботи кожного другого та четвертого тижня місяця з 10.00 годин до 20.00 години, за згодою дитини;

- один тиждень літніх шкільних канікул в період липня або серпня місяця, за згодою дитини та за погодженням з матір`ю дитини ОСОБА_2 ;

- день народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 16.00 години до 19.00 години, за згодою дитини;

- 28 січня, наступного дня після дня народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 16.00 години до 19.00 години, за згодою дитини;

- один день різдвяних свят, за погодженням з ОСОБА_2 , з 10.00 години до 19.00 години, за згодою дитини;

- мати побачення з онуком в дошкільному закладі освіти та шкільному закладі освіти під час проведення свят, організованих вихователями або адміністрацією закладу;

- надати ОСОБА_1 дозвіл на отримання інформації про стан здоров`я онука ОСОБА_6 , у медичних закладах, закладах охорони здоров`я, сімейних лікарів, медичних працівників дошкільних та шкільних навчальних закладах, у яких дитина проходить навчання, лікування або спостерігається з профілактичною метою;

- надати ОСОБА_1 дозвіл на отримання інформації про успішність онука ОСОБА_6 , про його відношення до навчання, у дошкільних та шкільних навчальних закладах, де перебуває дитина;

- надати ОСОБА_1 дозвіл на щоденне спілкування з ОСОБА_4 особисто засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування, без присутності матері дитини.

Надати право ОСОБА_1 та ОСОБА_2 змінювати порядок побачень з малолітнім ОСОБА_4 , за їх взаємною згодою, в тому числі і в святкові та вихідні дні, завчасно попередивши один одного.

Зобов`язати ОСОБА_2 повідомляти ОСОБА_1 завчасно за добу до години відвідування дитини про неможливість надати дитину чи інші поважні причини перешкод у зустрічі з онуком.

Усі зустрічі проводити із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, інтересів та потреб малолітньої дитини, при цьому бабі вчасно забирати та приводити дитину за місцем її проживання.

Зобов`язати ОСОБА_1 дотримуватися режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1362 гривні 00 копійок.

В іншій частині позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційного скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 05 серпня 2022 року.

Суддя Подобєд О.К.