Справа №601/1882/22
Провадження № 2/601/681/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

21 грудня 2022 року

Кременецький районний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Шульгач Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Бонюкевич І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Кременець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру за адресою АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою АДРЕСА_2 . 09 лютого 2017 ОСОБА_3 було складено заповіт за яким вона все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також усе те, що буде належати їй на день її смерті і на що вона за законом матиме право заповіла ОСОБА_2 . Позивач, будучи спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , звернувся до державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори Остапчука В.П. із заявою про прийняття спадщини. Однак, державним нотаріусом йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки він пропустив строк на прийняття спадщини. Позивач пропустив строк для звернення в нотаріальну контору для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту. Посилаючись на наведене, просить задовольнити заяву.

Ухвалою судді Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 30 листопада 2022 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті.

В судове засідання позивач та його представник адвокат Керея Ю.Б. не з`явилася, однак від його представника адвоката Керея Ю.Б. надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, заявлені позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.

Відповідача в судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причину своєї неявки, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце судового розгляду, що підтверджується документально. Відзиву на позов не подав.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

На підставі вимог ст. ст. 223, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу за відсутності відповідача та проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи:

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 27 березня 2017 року, виданим Кременецьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області, про що зроблено актовий запис за № 61.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 10 жовтня 2020 року, виданим Кременецьким міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області, про що зроблено актовий запис за № 229.

09 лютого 2017 року ОСОБА_3 складено заповіт, згідно якого вона заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, а також усе те, що буде належати їй на день її смерті і на що вона за законом матиме право сину ОСОБА_2

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 . Його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 28.10.1972 року.

Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №18746078 від 08.05.2008 року власником квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 є ОСОБА_3 згідно договору купівлі-продажу ВКК№000655 Р№1947.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №20373257 від 11.04.2014 року ОСОБА_3 є власником квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору дарування серії ВТТ №638506, Р№560 від 11.04.2014 р.

Відповідно до довідки про склад сім`ї №1981/08-57, ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 на день смерті постійно була зареєстрована за адресою АДРЕСА_2 . На день смерті ОСОБА_3 у житловому будинку за адресою АДРЕСА_2 зареєстровані: ОСОБА_4 чоловік. ОСОБА_2 син.

Постановою державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори від 28.09.2022 року відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки у шестимісячний термін, який починається з часу відкриття спадщини, спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини.

З врахування встановлених обставин, суд вважає, що до виниклих між сторонами правовідносин слід застосувати наступні норми матеріального права.

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В силу вимог ст. 1261 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановеного законом строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини розпочався 26 березня 2017 року і завершився 26 вересня 2017 року.

До державного нотаріуса Кременецької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 звернувся 28.09.2022 року.

Встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 . Інших спадкоємців за заповітом судом не встановлено.

Як на поважність причин пропуску строку позивач посилається на те, що не знав про існування заповіту, дізнався про нього лише у вересні 2022 року.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 року у справі 655/525/20.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та приймаючи до уваги причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

За таких обставин, позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви у нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, суд вважає, що достатнім для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є двомісячний строк з дня набрання рішення законної сили, який необхідно встановити позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 4, 5, 89, 141, 263, 264, 265, 268, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Копію заочного рішення направити відповідачу протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене позивачем у загальному порядку безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 .

Повне рішення складено 21 грудня 2022 року.

Головуючий: