Справа № 304/867/22 Провадження № 2/304/183/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 липня 2022 рокум. Перечин
Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючої судді Гевці В.М.,
за участі секретаря судового засідання Ковач М.Ф.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 304/867/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ТзОВ «Будинок Комфорту» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 36 346, 10 грн.
Ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області від 13 травня 2022 року відкрито провадження в справі за вказаним позовом.
У судове засідання представник позивача не з`явився, попередньо подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, у якому також зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Крім цього, у прохальний частині позовної заяви не заперечив проти ухвалення судом заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позов не подав, про причини неявки суду не повідомив, а тому суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України.
У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи у відсутності сторін, які належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши та оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів у справі, які є належними, допустимими та достатніми у своїй сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Відповідно до пункту 3 Договору передача об`єкта оренди здійснюється протягом десяти робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку.
Сплата орендної плати у розмірі 959 грн повинна здійснюватися орендарем до 6 числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом всього строку оренди, який становить 24 місяці, де днем внесення останнього платежу є 06 червня 2023 року.
За змістом пункту 4 Договору за прострочення орендних платежів орендодавець має право нараховувати орендарю пеню в розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим договором.
Згідно з п. 8.5 Правил надання майна у оренду в разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору, Орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши Орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання.
У такому разі Орендар зобов`язується сплатити вже нараховану Орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна з правом викупу, та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною і вказаному договорі за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди.
Слід відзначити, що відповідно п. 5 Договору дострокове повернення Об`єкта оренди можливе лише після спливу мінімального строку користування, який складає 9 місяців з дати передачі об`єкта оренди у користування.
Повернення Об`єкта оренди після мінімального строку оренди можливе у випадку сплати Орендарем всіх платежів за час користування Об`єктом оренди. Орендар в момент укладення Договору підтвердив, що укладання Договору відповідає його інтересам (п. 10.1.1. Договору), волевиявлення є вільним, усвідомленим і відповідає його внутрішній волі (п. 10.1.2. Договору), умови Договору зрозумілі і відповідають реальній домовленості Сторін (п. 10.1.3. Договору).
Згідно з наданим позивачем розрахунку заборгованості станом на 28 січня 2022 року у відповідача виникла заборгованість у розмірі 36 346, 10 грн та складається з: 6 713 грн сума прострочених орендних платежів; 3 260, 60 грн сума пені за прострочені Орендні платежі; 3 356, 50 грн сума штрафу за розірвання Договору (50% вартості об`єкта оренди) та 23 016 грн сума вартості об`єкта оренди.
13 січня 2022 року ТзОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» направлено адресату ОСОБА_1 Повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та стягнення заборгованості в судовому порядку, відповідно до якої позивачем повідомлено Орендареві про розірвання Договору.
Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
За змістом статей 12, 16, 20, 43 ЦК України особа здійснює свої цивільні права, в тому числі право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права, на власний розсуд. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.
Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтями 319, 321 ЦПК України визначено, що власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Відповідно до ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.
Згідно зі статтею 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ).
Статтею 762 ЦК України визначено, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.
Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України.
Згідно з статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст. 623 ЦК України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
Стаття 625 ЦК України передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Згідно з розрахунком заборгованості станом на 28 січня 2022 року у ОСОБА_1 виникла заборгованість в розмірі 36 346, 10 грн, яка складається з: 6 713 грн сума прострочених орендних платежів; 3 260, 60 грн сума пені за прострочені Орендні платежі; 3 356, 50 грн сума штрафу за розірвання Договору (50% вартості об`єкта оренди) та 23 016 грн сума вартості об`єкта оренди.
Разом з цим, цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи викладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначені висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 21.10.2015 №6-2003цс15, та Верховного Суду, викладеній у постанові від 25.07.2018 у справі №2-2171/11.
Позивачем надано суду докази про порушення відповідачем умов договору, яке полягає у несплаті орендної плати. В той же час за це порушення позивачем нарахована і пеня, і штраф, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
За таких обставин, з метою забезпечення дотримання балансу інтересів сторін, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача неустойки у вигляді штрафу, а вимога щодо стягнення пені задоволенню не підлягає.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову і стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість в розмірі 33 085, 50 грн, з яких: 6 713 грн сума прострочених орендних платежів; 3 356, 50 грн сума штрафу за розірвання Договору (50% вартості об`єкта оренди) та 23 016 грн сума вартості об`єкта оренди.
Крім того, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що відповідає положенням ч. 1 ст. 141 ЦПК України
На підставі наведеного, керуючись ст. 129 Конституції України, ст. ст. 207, 509, 526, 530, 611, 615, 626, 628, 638, 759-763, 1050, 1054-2055 ЦК України, ст. ст.12, 13, 76-81, 89, 95, 133, 141, 223, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-282, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
У задоволенні вимоги щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» суми пені за прострочені Орендні платежі в розмірі 3 260, 60 гривень відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» судовий збір у розмірі 2 258 (дві тисячі двісті п`ятдесят вісім) гривень 20 копійок.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту», ; місцезнаходження: 01133, м. Київ, вул. Алмазова Генерала, № 13-А, кімната 200.

Відповідач: ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Головуюча: Гевці В. М.