Справа № 713/2220/22
Провадження №2/713/423/22
РІШЕННЯ

іменем України

20.12.2022 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючого судді Кибич І.А., з участю секретаря судових засідань Андрюк О.Д., за участю представника позивача Байцара І.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вижниця в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство», про визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за період вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ :

Стислий виклад позиції позивача.

Позивач ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовною заявою про визнання звільнення незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за період вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди до відповідача ДП «Берегометське ЛМГ».

Просить визнати протиправним звільнення ОСОБА_1 , з роботи за п.2 ст.41 КЗпП України та скасувати наказ Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» від 03.10.2022 року №54-з. Поновити на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» з моменту незаконного звільнення. Зобов`язати Державне підприємство «Берегометське лісомисливське господарство» виплатити, середній заробіток за період вимушеного прогулу з моменту незаконного звільнення до моменту фактичного поновлення на посаді. Стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» на його користь завдану моральну шкоду у сумі 7000,00 грн. та стягнути судові витрати.

Свої позовні вимоги обґрунтував наступним.

Працював у ДП «Берегометське лісомисливське господарство» на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва. Його було звільнено наказом від 03.10.2022 року N54-з на підставі п.2 ст.41 КЗпП України, у зв`язку з винними діями працівника, який безпосередньо обслуговує товарні цінності, які дають підстави для втрати довір`я до нього з боку роботодавця. Єдиною підставою даного наказу вказано акт за результатами ревізії від 16.09.2022 року №1. Вважає наказ незаконним, а висновки акту необґрунтованими.

У роботодавця були відсутні правові підстави для його звільнення за п.2 ст.41 К3пП України. Згідно посадової інструкції лісничого зміст його обов`язків безпосередньо не пов`язаний з обслуговуванням матеріальних цінностей, такі цінності не приймає, не отримує під звіт, не зберігає та не розпоряджається ними. Не допустив жодних порушень чи винних дій по відношенню до матеріальних цінностей. Ні в наказі про звільнення, ані в акті за результатами ревізії, шо був підставою для його звільнення, не вказано про конкретні неправомірні дії щодо матеріальних цінностей. роботодавець зробив необґрунтований висновок про втрату довір`я до нього. Відсутній причинний зв`язок між будь-якими його неправомірними винними діями та шкодою чи загрозою завдання шкоди матеріальним цінностям. За таких обставин відсутні підстави робити висновок про втрату довір`я.

Висновки акту за результатами ревізії від 16.09.2022 року №1 свідчать про відсутність з його боку порушень, які могли б бути підставою звільнення за п.2 ст.41 КЗпП України. У вказаному акті (стор.5) наведено висновки комісії щодо порушень та посадових осіб, відповідальних за відповідні напрямки роботи. Всього у розділі «висновки комісії» є 7 пунктів з переліком таких порушень, а також з переліком працівників, що відповідальні за відповідні напрямки роботи: ОСОБА_2 - старший майстер Долішньошепітського лісництва; ОСОБА_3 - майстер лісу Долішньошепітського лісництва; ОСОБА_4 - майстер лісу Долішньошепітського лісництва; ОСОБА_5 - майстер лісозаготівель Долішньошепітського лісництва. Всі описані в акті ревізії порушення дійсно перебувають у компетенцій вказаних посадових осіб згідно їх функціональних обов`язків. Його у жодному з семи пунктів висновків комісії не вказано як відповідальну особу, оскільки виявлені при проведенні ревізії порушення не пов`язані з його посадовими обов`язками. Разом з тим, в останньому абзаці акту комісія зробила необґрунтований висновок про те, що всі виявлені порушення стали можливими у зв`язку з невиконанням ним своїх посадових обов`язків. Такий висновок суперечить всьому попередньому змісту акту ревізії, його висновкам та характеру виявлених порушень. У висновках акту ревізії виявлено порушення, пов`язані з виконанням таких посадових обов`язків: охорона лісу від незаконних вирубок; відведення лісосічного фонду; дотримання правил щодо врегулювання спеціального використання лісових ресурсів; дотримання санітарних правил в лісах України; ведення електронного обліку деревини; дотримання вимог тимчасової інструкції з електронного обліку продукції лісозаготівель; облік тавр; завдання, передбачені положенням про державну лісову охорону. Разом з тим. перелічені в акті обов`язки не пов`язані з безпосереднім обслуговуванням товарних цінностей, а отже навіть неналежне їх виконання не може бути підставою для звільнення за п.2 ст.41 КЗпП України. Всі ці обов`язки не мають відношення до займаної ним посади. Ревізія, за наслідками якої складено акт від 16.09.2022 року, призначена та проведена без належних підстав. Дана ревізія призначена наказом відповідача від 07.09.2022 року №176 «Про проведення раптової ревізії Долішньошепітського лісництва». У наказі її призначення обґрунтовано наступним: «3 метою встановлення достовірних даних щодо лісосічного фонду 2022 року, виявлення самовільних рубок та інших порушень згідно чинного законодавства України по Долішньошепітському лісництву підприємства». Вказана в наказі підстава призначення раптової ревізії не відповідає підставам проведення раптових ревізій, що визначені Інструкцією, а отже проведена незаконно. Розрахунки, покладені в основу акту ревізії, проведені неправильно та ґрунтуються на нечинних актах і методиках. Комісія, яка проводила ревізію не мала повноважень робити висновки щодо його порушень. Усно заявляв керівництва, що не визнає розрахунків та висновків цього акту, оскільки вони проведені неправильно та згідно неналежних методик, які не затверджені у встановленому законом порядку. Тому вважає, що висновки акту не можуть мати жодних юридичних наслідків.

Відповідно до своїх посадових обов`язків лісничого: безпосередньо не обслуговує жодні матеріальні цінності, а саме: не приймає їх, не здійснює ні зберігання, ані транспортування чи розподіл тощо. Виконання операцій, що пов`язані з обслуговуванням матеріальних цінностей, не становить основний зміст його трудових обов`язків згідно з посадовою інструкцією лісничого. Більше того, обслуговуванням матеріальних цінностей займаються інші працівники згідно посадових обов`язків. Не одержує жодні матеріальні цінності під звіт, не здійснює їх приймання, зберігання та не розпоряджається ними. Його робота з матеріальними цінностями не носить відповідальний підзвітний характер з наявністю обліку, контролю за рухом і зберіганням таких цінностей. Не вчинив жодної винної дії, пов`язаної з обслуговуванням матеріальних цінностей. Таким чином, його звільнення з даних підстав є незаконним, а оскаржуваний наказ протиправним і таким, що підлягає скасуванню. Оскільки його було звільнено протиправно, просить суд поновити на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва та зобов`язати відповідача виплатити середній заробіток за увесь час вимушеного прогулу: з моменту звільнення - 03.10.2022р. по день фактичного поновлення на роботі.

Разом з цим, незаконне звільнення з роботи завдало йому значної моральної шкоди. У зв`язку з незаконним звільненням пережив сильний стрес і душевні хвилювання. Завдана моральна школа та різке погіршення стану здоров`я перебувають у прямому причинному зв`язку з протиправними діями відповідача - незаконним звільненням його з роботи. Ця шкода полягає у тому. що він зазнав і продовжує зазнавати сильних душевних страждань через незаконне звільнення, через обговорення цього звільнення у середовищі його сім`ї, знайомих і друзів, та у трудовому колективі.

Представник ДП «Берегометське ЛМГ» позовні вимоги не визнав, надав письмовий відзив, в якому зазначив наступне.

ОСОБА_1 був прийнятий на посаду лісничого з 13.11.2020 року. 16.11.2020 року було укладено договір про повну матеріальну відповідальність. Про те, лісничий є матеріально - відповідальною особою свідчить Інструкція про порядок проведення ревізій лісових обходів, де у п. 6.1 зазначено, що матеріально відповідальними особами є майстер лісу (старший майстер лісу), лісничий. У п.2.1 посадової інструкції лісничого від 02.12.2019 року №05-03/204 з якою ознайомився ОСОБА_1 зазначено, що лісничий здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю лісництва. У п. 2.2 посадової інструкції лісничого зазначено, що лісничий забезпечує виконання завдань, ефективне використання матеріальних, трудових і фінансових ресурсів, впровадження передової техніки і технології, прогресивних форм організації і стимулювання праці в лісогосподарське і промислове виробництво і технічно правильну експлуатацію обладнання і інших основних засобів, дотримування режиму економії. Позивач обіймав посаду, що входить до складу лісової охорони.

В даному випадку підставою, щодо звільнення позивача з роботи є відсутність з його сторони контролю за обліком тавр. Працівники лісової охорони, лісничі та їх помічники для маркування заготовленої деревини для відпустки, контролю вирубки і виявлення порушень використовують спеціальні двосторонні тавра. Тавра містять інформацію про номер лісогосподарського виділу, і їх значимість прирівнюється до державних печаток, а тому передача третім особам суворо заборонено. Відповідно до п. 4.2. Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджених наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 21.01.2013p. N 9, відбір дерев у рубку здійснюється для усіх видів рубок (крім суцільних), якщо діаметр дерев на висоті 1,3 м., що призначаються до рубки, 8 см і більше. Одночасно з відбором дерев у рубку проводиться клеймування цих дерев біля шийки кореня і позначення категорії технічної придатності на висоті 1.3 м.

ОСОБА_1 працюючи на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва, який несе безпосередню відповідальність за охорону лісів свого лісництва, не здійснював належним чином контроль за обліком переданих йому на відповідальне зберігання товарно - матеріальних цінностей, а саме - тавр, оскільки у журналі обліку тавр Долішньошепітського лісництва відсутні записи лісничого щодо відомостей яким особам, коли і для яких видів рубок видавались тавра для клеймування дерев. В період роботи ОСОБА_1 на посаді лісничого до моменту його звільнення, у Долішньошепітському лісництві в межах лісогосподарської зони, проводились різні види рубок дерев, як бригадами зазначеного лісництва так і суб`єктами підприємницької діяльності згідно укладених договорів послуг на лісозаготівельні роботи.

02.09.2022 року між ДП «Берегометсчьке ЛМГ» (замовник) та ТОВ «Д-В-М» (виконавець) було укладено договір на лісозаготівельні роботи №08-08-04-03/97. Згідно п.1.1 договору виконавець взяв на себе зобовязання по проведенню, зокрема: вибірково-санітарної рубки, у кварталі №43, виділ 3,7, площа 5,5 га, ліквідний запас 104 кв.м. Однак під час розробки зазначеної ділянки виконавцем були допущені порушення, які зазначені у п.7 пкті опису фактичних обставин та відповідних доказів, що підтверджують наявність порушення вимог законодавства (Долішньошепітське лісництво) Акту складеного за результатами проведення раптової ревізії Долішньошепітського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ» від 16.09.2022 року №01. Згідно п. 5.8 зазначеного договору, виконавець несе повну матеріальну відповідальність за порушення при розробці лісосіки «Порядку спеціального використання лісових ресурсів», «Санітарних правил», «Правил охорони праці та техніки безпеки», «Правил пожежної безпеки в лісах України», природоохоронних нормативних документів згідно з Розрахунками Замовника та діючими розмірами майнових стягнень.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної рубки дерев на території лісового фонду Долішньошепітського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ» здійснений на підставі додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», а також відомостей заміру самовільно зрубаних дерев у кварталі №20, виділ №2 та кварталі №43, виділ №3 Долішньошепітського лісництва ЛП « Берегометське ЛІМГ» становить 2067316,0565 грн. В подальшому ДП «Берегометське ЛМГ» надіслано на юридичну адресу ТОВ «Д-В-М» претензію від 10.11.2022 року №932 про відшкодування шкоди.

У провадженні старшого слідчого п`ятого СВ Територіального управління Державного бюро розслідувань майором Вівдич О.Г. перебуває кримінальне провадження №0000168 від 25.02.2022 року, в межах якого було проведено обшук в конторі Долішньошепітського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ». В ухвалах про проведення обшуків визначено, що до кримінального правопорушення причетний ОСОБА_1 . Таким чином він є фігурантом і у кримінальному провадженні. Просить відмовити в задоволенні позову.

Заяви (клопотання) учасників справи.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_6 позовні вимоги підтримав, посилався на обставини викладені в позові та відповіді на відзив, просив позовні вимоги задовольнити.

В судове засідання представник відповідача ДП «Берегометьке ЛМГ» не з`явився, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи подали клопотання про відкладення розгляду справи.

Суд, заслухавши представника позивача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню.

В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів .

На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , прийнятий лісничим Долішньо-Шепітського лісництва з 16.11.2020 року з посадовим окладом у розмірі 11120,00 грн. на місяць, що підтверджується копією наказу ДП «Берегометське ЛМГ» №35-пр від 13.11.2020 року.

16.11.2020 року між ДП «Берегометське ЛМГ» та ОСОБА_1 було укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, з якого вбачається, що ОСОБА_1 займає посаду лісничого або виконує роботу безпосередньо пов`язану з збереженням, перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих йому матеріальних цінностей, приймає на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження ввірених йому підприємством матеріальних цінностей, і у зв`язку з викладеним зобов`язується: дбайливо ставитись до переданих йому на збереження або з іншою метою матеріальних цінностей підприємства і вживати заходів для попередження збитків, своєчасно повідомляти керівництво підприємства про всі обставини, що загрожують забезпеченню збереження ввірених йому матеріальних цінностей; вести облік, складати й передавати у визначеному порядку товарно-грошові та інші звіти про рух та рештки ввірених йому матеріальних цінностей; брати участь в інвентаризації ввірених йому матеріальних цінностей.

Згідно наказу ДП «Берегометське ЛМГ» №54-з від 03.10.2022 року вбачається, що ОСОБА_1 , лісничого Долішньо-Шепітського лісництва, звільнено 03.10.2022 року з винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує товарні цінності, які дають підстави для втрати довіря до нього з боку роботодавця на підставі п.2 ст.41 КЗпП України. Провести з ОСОБА_7 повний розрахунок, в тому числі компенсацію за 45 календарних днів невикористаної щорічної основної відпустки. Підстава: акт за результатами ревізії від 16.09.2022 року №1.

З наказу ДП «Берегометське ЛМГ» №176 від 07.09.2022 року вбачається, що директором ДП «Берегометське ЛМГ» Приказка Р. винесено наказ «Про проведення раптової ревізії Долішньошепітського лісництва». Термін проведення перевірки з 07.09.2022 року по 16.09.2022 року.

З акту складеного за результатами проведення раптової ревізії Долішньошепітського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ» №01 від 16.09.2022 року вбачається, що у відповідності до наказу ДП «Берегометське ЛМГ» від 07 вересня 2022 року №176 «Про проведення раптової ревізії Долішньошепітського лісництва», комісією у складі голови комісії: ОСОБА_8 , провідного інженера з ОЗЛ ВЛГ; членів комісії: ОСОБА_9 , інженера з ОЗЛ ВЛГ; ОСОБА_10 , старшого майстра Чемернарського лісництва; ОСОБА_11 , старшого майстра Гірсько-Кутського лісництва, за участю працівників Долішньошепітського лісництва: ОСОБА_12 , майстра лісу; ОСОБА_13 , майстра лісу; ОСОБА_14 , майстра лісу; в період з 07.09.2022 року до 16.09.2022 року було проведено раптову ревізію Долішньошепітського лісництва, під час якої здійснено контрольні переліки та заміри лісосічного фонду 2022 року, перевірено кількість виявлених самовільних рубок у 2022 році, а також виявлено інші порушення в ході проведення даної ревізії. Згідно висновків комісії щодо опису фактичних обставин та відповідних доказів, що підтверджують наявність порушення вимог законодавства: 1. порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, порушення п.12 Санітарних правил в лісах України. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_4 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва; 2. Порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, порушення п.4 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва; 3. Порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва; 4. Порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, порушенням п.9.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва. 5. Порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, порушенням п.12 Санітарних правил в лісах України, порушення п.4 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік та п.26 Санітарних правил в лісах України, порушення п 9.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_4 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва. 6. Порушення п.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, порушенням п.12 Санітарних правил в лісах України, порушення п.4 методичних вказівок з відвелення і таксації лісосік та п.26 Санітарних правил в лісах України. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_4 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва. 7. Порушення п 9.3 методичних вказівок з відведення і таксації лісосік. Відповідальні особи: ОСОБА_2 , старший майстер Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_3 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_4 , майстер лісу Долішньошепітського лісництва, ОСОБА_15 , майстер лісозаготівель Долішньошепітського лісництва. Вище виявлені порушення стали можливими в зв`язку з невиконанням своїх обов`язків, передбачених посадовою інструкцією, зокрема: охорони лісу від незаконних рубок, відведення лісосічного фонду і дотримання правил щодо врегулювання питань спеціального використання лісових ресурсів, санітарних правил в лісах України, ведення електронного обліку деревини з внесенням інформації про всю заготовлену та реалізовану деревину до системи електронного обліку деревини. Дотримання вимог тимчасової інструкції з електронного обліку продукції лісозаготівель, лісопиляния і деревообробки на підприємствах Держлісагенства, відсутність контролю за обліком тавр, невиконання завдань, передбачених положенням про державну лісову охорону лісничим Долішньошепітського лісництва ОСОБА_1 .

Відповідно до посадової інструкції лісничого ДП «Берегометське ЛМГ» №05-03/204 від 02.12.2019 року вбачається, що лісничий належить до професійної групи «Керівники». Лісничий безпосередньо підпорядкований головному лісничому і в своїй роботі керується даною посадовою інструкцією та Положенням про державну лісову охорону. Лісничий призначається та звільняється наказом директора ДП «Берегометське ЛМГ» з дотриманням вимог КЗпП України.

Відповідно до п.п.4.1, 4.2, 4.3, 4.4 посадової інструкції, лісничий несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх обов`язків, передбачених даною посадовою інструкцією; нещасні випадки травмування працюючих на виробництві; приховування випадків травматизму від розслідування; невжиття заходів щодо ліквідації порушень, які призвели до нещасних випадків; невиконання вимог щодо навчання працюючих з питань охорони працівників в межах визначених чинним законодавством України. За правопорушення, скоєні в процесі здійснення своєї діяльності в межах визначених чинним адміністративним, кримінальним і цивільним законодавством України. За нанесенні матеріальної шкоди в межах, визначених чинним цивільним законодавством та законодавством про працю. За розголошення в будь-який спосіб персональних даних, які довірені або які йому відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків передбачених законом у межах, визначених чинним законодавством України. З інструкцією ОСОБА_1 ознайомлений 13.11.2020 року.

З довідки ДП «Берегометське ЛМГ» №1027 від 13.12.2022 року про нараховану заробітну плату ОСОБА_1 за 2022 рік вбачається, що всього нараховано за 2022 рік: 130617,05 грн.

На підтвердження своїх доводів, представник відповідача надав наступні докази:

Копію інвентаризаційного опису на 01.11.2021 року товарно-матеріальних цінностей, що знаходяться у Долішньошепітському лісництві на відповідальному зберіганні лісничого ОСОБА_1 . Інвентаризація проведена на підставі наказу (розпорядження) від 28.09.2021 року №1711. Пунктом 60 передано п`ять тавр.

Копію журналу обліку тавр Долішньошепітського лісництва, який містить відомості щодо видачі тавр.

Копію відповіді Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у м.Хмельницькому №12021-168 КП від 07.09.2022 року з даних якого вбачається, що п`ятим слідчим відділом (з дислокацією у м.Чернівці) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000168 від 25.02.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України. В межах вказаного кримінального провадження отримано ухвалу про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ДП «Берегометське ЛМГ».

Копії ухвал Шевченківського районного суду м.Чернівці від 05.09.2022 року та від 06.09.2022 року про надання тимчасового доступу до речей і документів у межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000168 від 25.02.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.368, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Копію Статуту ДП «Берегометське ЛМГ», затвердженого наказом Державного агенства лісових ресурсів України №24 від 11.01.2022 року.

Копію претензії ДП «Берегометське ЛМГ» до ТОВ «Д-В-М2 про відшкодування шкоди в сумі 2067316,05 гривень, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки дерев на території лісового фонду Долішньошепітського лісництва ДП «Берегометське ЛМГ».

Копію договору №08-08-04-03/79 послуг на лісозаготівельні роботи від 01 серпня 2022 року укладеного між ДП «Берегометське ЛМГ» та ТОВ «Д-В-М».

Копію договору №08-08-04-03/97 послуг на лісозаготівельні роботи від 02 вересня 2022 року укладеного між ДП «Берегометське ЛМГ» та ТОВ «Д-В-М».

Розрахунок розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок незаконної рубки шести сироростучих дерев породи бук, десяти сироростучих дерев породи ялиця та двадцять одного сироростучого дерева породи ялина на території лісового фонду Долішньошепітського лісництва, квартал №20, виділ №2 16 вересня 2022 року. Розмір шкоди становить 968906,0542 грн.

Розрахунок розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок незаконної рубки шести сороростучих дерев породи ялина, трьох сироростучих дерев породи бук, сорок сироростучих дерев породи ялиця на території лісового фонду Долішньошепітського лісництва, квартал №43, виділ №3 16 вересня 2022 року. Розмір шкоди становить 1098410,00 грн.

При вирішенні справи судом застосовано наступні норми права.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до норми ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Відповідно до ст. 142 КЗпП України трудовий розпорядок в організації визначається правилами внутрішнього розпорядку.

Норми внутрішнього трудового розпорядку регулюють суспільні відносини з приводу організації колективної праці між роботодавцем і трудовим колективом (його органами), між роботодавцем та виборними органами профспілкової організації на підприємстві, в установі, організації.

Трудовий розпорядок охоплює систему нормативних актів, які регулюють порядок здійснення трудової діяльності.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно з нормою ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право приймати на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Закон не вимагає, щоб таке порушення обов`язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення.

Згідно з положеннями ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

За приписами ч. 1 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ч. 3 ст. 149 КЗпП України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 "Про практику розгляду судами трудових спорів", при розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст. ст. 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувались обставини, за яких вчинено проступок тощо.

Статтею 40 КЗпП України визначений перелік випадків, коли трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані з ініціативи власника або уповноваженого ним органу. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 41 Кодексу трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадку винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір`я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу.

Правовий аналіз цієї норми матеріального права дає підстави для висновку про те, що вона не передбачає настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника; звільнення з підстави втрати довір`я може вважатись обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортування, розподілом і т.п.), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями).

Звільнення з підстав втрати довір`я суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом та інше), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я.

За змістом указаної норми матеріальними цінностями є цінності, що прийняті на зберігання, зберігаються на складі, відпускаються зі складу, з торгового залу, іншого сховища.

Безпосереднім обслуговуванням грошових і товарних цінностей є їх прийняття, зберігання, транспортування, розподіл тощо. Ключові слова, що відображають розуміння безпосереднього обслуговування грошових і товарних цінностей, це «прийняття» і «зберігання». Особи, які безпосередньо їх обслуговують, це переважно особи, які займаються прийманням, зберіганням, транспортуванням і розподілом матеріальних цінностей, наприклад, продавці, касири, завідувачі базами тощо. Під термінами «зберігання», «обслуговування» і «розподіл цінностей» слід розуміти широке коло операцій по експедиції чи по відпусканню цінностей, іноді зовсім не пов`язаних з безпосереднім їх обслуговуванням. За загальними правилом такі працівники в разі нестачі матеріальних цінностей несуть повну матеріальну відповідальність на підставі письмових договорів чи спеціальних законів. Для вирішення питання про те, чи відноситься працівник до осіб, які безпосередньо обслуговують грошові, товарні чи культурні цінності, необхідно докладно ознайомитися з колом його обов`язків, що визначаються відповідними посадовими інструкціями та положеннями. В кожному конкретному випадку необхідно з`ясувати, чи становить виконання операцій, що пов`язані з обслуговуванням цінностей, основний зміст їх трудових обов`язків, чи носить виконання ними вказаних дій відповідальний, підзвітний характер з наявністю обліку, контролю за рухом і зберіганням цінностей. Обов`язок з обслуговування цінностей може бути передбачений тарифно-кваліфікаційними довідниками, посадовими інструкціями та іншими нормативними актами.

Виходячи з викладеного та розуміння безпосереднього обслуговування грошових і товарних цінностей, можна дійти висновку, що основне коло працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, це особи, які одержують їх під звіт.

Особи, які здійснюють функції обліку, охорони або управлінські функції щодо розпорядження майном та коштами підприємства, не відносяться до кола працівників, які безпосередньо обслуговують грошові чи товарні цінності, і такі особи не можуть бути суб`єктами звільнення за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України.

Відповідні висновки щодо застосування статті 41 КЗпП України викладені Верховним Судом України в постанові від 24 вересня 2014 року у справі № 6-104цс14.

Згідно зі статтею 135-1 КЗпП України письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

Попри цю законодавчу норму, чинною наразі є постанова Державного комітету Ради Міністрів СРСР з праці та соціальних питань і Секретаріату Всесоюзної центральної ради професійних спілок від 28 грудня 1977 року № 447/24, якою затверджено Перелік посад і робіт, що заміщаються чи виконуються працівниками, з якими підприємством, установою чи організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, переданих їм на зберігання, продаж (відпуск), перевезення або застосування у процесі виробництва (далі Перелік).

Посада, яку обіймає позивач, та робота, яку він виконує, відсутня у вказаному Переліку.

Отже, до посадових обов`язків лісничого не входить безпосереднє обслуговування грошових, товарних або культурних цінностей, вказана посада відсутня в переліку посад, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, переданих їм для зберігання, обробки, продажу (відпустки), перевезення або застосування в процесі виробництва, слід дійти висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки позивач не належить до категорії осіб, які можуть бути звільнені з роботи за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України.

Правова позиція в аналогічних правовідносинах (звільнення лісничого на підставі п.2 ст.41 КЗпП України) була викладена у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року №555/1509/18, яка враховується судом під час вирішення цього трудового спору.

Суд не бере до уваги наданий відповідачем договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 16 листопада 2020 року, вказаний договір суперечить вимогам законодавства, адже посада позивача не входить до Переліку посад і робіт, що заміщаються чи виконуються працівниками, з якими підприємством, установою чи організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, переданих їм на зберігання, продаж (відпуск), перевезення або застосування у процесі виробництва.

Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, аналізуючи зазначені норми закону, повно та всебічно з`ясувавши вищевказані обставини, які стосуються предмету доказування, та оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами у справі доказів, суд визнає незаконним Наказ Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» №54-з від 03.10.2022 року «Про звільнення ОСОБА_1 », і таким, що підлягає скасуванню. Позивача ОСОБА_1 поновити на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» з 4 жовтня 2022 року.

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ст. 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року (з урахуванням змін, внесених згідно з Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, №757 від 17.11.2022 року) в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року до 19 лютого 2023 року.

Відповідно до ч.2 ст.5 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», у період дії воєнного стану норми статті 43 Кодексу законів про працю України не застосовуються, крім випадків звільнення працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів.

Таким чином, погодження звільнення профспілковим комітетом не передбачено в період воєнного стану.

Частиною другою статті 235 КЗпП України визначено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Оскільки суд визнає звільнення позивача з роботи незаконним, з відповідача ДП «Берегометське ЛМГ» на користь ОСОБА_1 слід стягнути середній заробітку за весь час вимушеного прогулу, який розраховується судом таким чином.

Порядку обчислення середньої заробітної плати затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. №100 (далі Порядок №100).

Абзацом 3 пункту 2 Порядку №100 визначено, що у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата

Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Зважаючи на те, що звільнення проведено у жовтні 2022 року, а згідно наданої довідки у серпні-вересні 2022 року, позивач перебував на лікарняному, в якості розрахункового періоду для обчислення середньої заробітної плати судом використовується період червень-липень 2022 року.

Пунктом 8 Порядку №100 визначено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Період червень-липень 2022 року містить 43 робочих дня. Доказів того, що позивач відпрацював меншу кількість робочих днів, зокрема табелі за ці місяці, відповідач не надав.

Згідно з довідкою про доходи позивача загальний розмір нарахованої йому заробітної плати за червень-липень 2022 року становить 29436,52 грн. Отже, середньоденний заробіток в такому випадку становить 684,57 грн. (29436,52 / 43).

Отже, середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04 жовтня 2022 року по 20 грудня 2022 року включно становить 38335,93 гривні, і суд стягує його з відповідача на користь позивача.

За змістом статті 237-1 КЗпП України відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зав`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.

Так, згідно з частинами 1, 2 статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Відповідно до частин 3-5 статті 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»).

В судовому засіданні встановлено, що внаслідок порушення трудових прав у зв`язку з незаконним звільненням, позивачу ОСОБА_1 заподіяно моральну шкоду, оскільки він пережив сильний стрес і душевні хвилювання, і продовжує зазнавати сильних душевних страждань через незаконне звільнення, через обговорення цього звільнення у середовищі його сім`ї, знайомих і друзів, та у трудовому колективі. З урахуванням засад розумності, виваженості і справедливості суд оцінив моральну шкоду в загальному розмірі 3500,00 гривень.

Відповідно до ст.141 ЦПК України, відповідача ДП «Берегометське ЛМГ» в дохід держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 1984,80 грн., від сплати якого позивача звільнено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», та стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство», на користь ОСОБА_1 , судовий збір в розмірі 496,20 гривень за вимогу про стягнення моральної шкоди, пропорційно до задоволених вимог.

На підставі ст.43 Конституції України, ст.ст.36, 40, 41 КЗпП України, ч.2 ст.5 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», ст.ст.4, 5, 13, ст.76, 77, 141, 258-265, 274-276, 354 ЦПК України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , - задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати Наказ Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» №54-з від 03.10.2022 року «Про звільнення ОСОБА_1 ».

Поновити ОСОБА_1 на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» з 4 жовтня 2022 року.

Стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04 жовтня 2022 року по 20 грудня 2022 року включно в сумі 38335 (Тридцять вісім тисяч триста тридцять п`ять) гривень 93 (Дев`яносто три) копійки.

Зазначена сума визначена судом без утримання прибуткового податку та обов`язкових платежів.

Стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» на користь ОСОБА_1 , моральну шкоду в сумі 3500,00 (Три тисячі п`ятсот) гривень.

Стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство», на користь ОСОБА_1 , судовий збір в розмірі 496 (Чотириста дев`яносто шість) гривень 20 (Двадцять) копійок.

Стягнути з Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство», судовий збір в розмірі 1984 (Одну тисячу дев`ятсот вісімдесят чотири) гривні 80 (Вісімдесят) копійок, в дохід держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 30 днів з дня його проголошення, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач: Державне підприємство «Берегометське лісомисливське господарство», юридична адреса смт.Берегомет вул.Центральна, 55, .

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді лісничого Долішньошепітського лісництва Державного підприємства «Берегометське лісомисливське господарство» з 4 жовтня 2022 року- допустити до негайного виконання.

Суддя Іван КИБИЧ