ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/1042/22
Провадження № 2/210/1310/22
У Х В А Л А

іменем України

"18" липня 2022 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю., розглянувши цивільну справу за позовом Громадської організації «Міжрегіональне бюро екологічного захисту», Садівничого товариства «КОМЕТА», котрі діють в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», Компанії «АрселорМіттал Дуізбург Бетайлігунгегезельшафт мбх», треті особи: Криворізька міська рада, Державна екологічна інспекція України, про стягнення збитків, заподіяних порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 липня 2022 року, після задоволення самовідводу суддею Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Літвіненко Н.А., судді Вікторович Н.Ю. була передана вищезгадана цивільна справа.

Вважаю за необхідне заявити самовідвід у даній справі виходячи із наступного.

Відповідності до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, передбачено, що кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може брати участі при розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до Кодексу суддівської етики та Бангалорських принципів поведінки суддів суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

Згідно з п.12 висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських судів для Комітету Міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів при винесенні судових рішень, у відношенні сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, тобто вільними від будь-яких зв`язків, упередженості, які впливають або можуть сприйматися як такі, що впливають на здатність судді приймати незалежне рішення. Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси визначеної сторони в якому-небудь спорі. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки зі сторони сторін в конкретному розгляді, але і зі сторони суспільства в цілому. І суддя повинен бути не тільки реально вільним від будь-якого невідповідного зв`язку, упередженості або впливу, але він повинен бути вільним від цього і в очах розумного спостерігача. Інакше довіру до незалежної судової влади буде підірвано.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Так, ухвалою судді Літвіненко Н.А. від 25 березня 2022 року, відмовлено у відкритті провадження в даній справі на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 05 липня 2022 року, ухвалу Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 березня 2022 року, скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Підставою відмови у відкритті провадження слугувало те, на думку суду дана справа не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства, та підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

На моє переконання дана справа підлягає розгляду саме в порядку господарського судочинства виходячи із наступного.

Так, позивачами у позові зазначені Громадська організація «Міжрегіональне бюро екологічного захисту» та Садівниче товариство «КОМЕТА». Позовна заява підписана їхніми представниками Нікульніковою В.В. та ОСОБА_27 .

В позові зазначено, що Громадська організація «Міжрегіональне бюро екологічного захисту» та Садівниче товариство «КОМЕТА» діють в інтересах громадян ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , котрі є їх членами, та вказані особи у даній справі не виступають окремими позивачами, позовна заява ними не підписувалася, доказів того, що ОСОБА_28 та/або ОСОБА_27 є представниками зазначених осіб, в матеріалах справи відсутні.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно із частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають, зокрема, із цивільних та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Тобто в порядку цивільного судочинства розглядаються справи, що виникають із приватно-правових відносин, якщо інший порядок їх розгляду не передбачено законом.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачу.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право, яке має існувати на час звернення до суду, а, по-друге, суб`єктний склад такого спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

Відтак, вирішуючи питання про наявність або відсутність юрисдикції суду, необхідно з`ясувати, зокрема, характер спірних правовідносин, а також суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа.

Позивачі у даній справі звернулася до суду в інтересах своїх членів з метою відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності відповідачами.

Питання права громадської організації на представництво в суді інтересів окремих членів суспільства (членів громадської організації) вирішено п.27 в Постанові Великої Палати Верховного Суду (справа №910/8122/17, провадження №12-186гс18).

Відтак, Громадська організація «Міжрегіональне бюро екологічного захисту», яка є неприбутковою, природоохоронною, правозахисною та просвітницькою громадською організацією - відповідно до положень Конвенції «Про доступ до інформації, участь громадськості в процесі прийняття рішень та доступ до правосуддя з питань, що стосуються довкілля (Орхуської конвенції)» та Законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про громадські об`єднання», а також відповідно до свого статуту, має право на представництво в суді екологічних інтересів суспільства та окремих його членів з метою захисту порушених екологічних прав людини та громадянина або з метою усунення порушень вимог екологічного законодавства.

Разом із цим, Громадська організація «Міжрегіональне бюро екологічного захисту» () звернулася з позовом до юридичних осіб - Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» () та Компанії «АрселорМіттал Дуізбург Бетайлігунгегезельшафт мбх» (код ЄДРПОУ невідомий), у зв`язку з чим даний позов не може бути віднесений до категорії цивільних справ з урахуванням критеріїв відмежування справ цивільної юрисдикції від інших.

Так, відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Господарські суди розглядають справи в порядку позовного провадження, якщо склад учасників спору відповідає приписам статті 4 ГПК України, а правовідносини, з яких виник цей спір, мають господарський характер.

Статтею 20 ГПК України визначено особливості предметної та суб`єктної юрисдикції господарських судів, якими уточнено коло спорів, що розглядаються господарськими судами, та встановлено, що господарські суди розглядають справи у спорах, які виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, та інші справи у визначених законом випадках.

Критеріями розмежування між справами цивільного та господарського судочинства є одночасно суб`єктний склад учасників процесу та характер спірних правовідносин.

Відповідно до п.15 ч.1 ст.20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: інші справи у спорах між суб`єктами господарювання.

Відтак, заявлені позивачами вимоги до зазначених вище підприємств не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки виникли між юридичними особами щодо відшкодування збитків, заподіяних в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності цих підприємств, такого ж висновку дійшов і Дніпровський апеляційний суд (справа №210/6385/20 пр. № 22-ц/803/2444/21).

Такого висновку даний склад суду дійшов також у справі №210/6385/20, провадження №2/210/2375/20, у справі за позовом Громадської організації «Юристи за екологію» до Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», Приватного акціонерного товариства «Суха Балка», Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат», Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Державна екологічна інспекція України в Дніпропетровській області про стягнення збитків заподіяних в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього середовища та стягнення моральної шкоди, з котрим погодився суд апеляційної інстанції, а тому вважаю, що вказані обставини та моральні принципи судді, принципи суддівської етики, позбавляють мене, як суддю, можливості розглядати вказану справу, та можуть викликати сумніви у сторін у об`єктивності та неупередженості судді.

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст.ст.36, 40 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Самовідвід судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю. у справі за позовом Громадської організації «Міжрегіональне бюро екологічного захисту», Садівничого товариства «КОМЕТА», котрі діють в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», Компанії «АрселорМіттал Дуізбург Бетайлігунгегезельшафт мбх», треті особи: Криворізька міська рада, Державна екологічна інспекція України, про стягнення збитків, заподіяних порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та моральної шкоди, - задовольнити.

Справу передати до канцелярії Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області для повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. Ю. Вікторович