КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
Справа № 534/99/22
Провадження № 2/534/469/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

в складі: головуючого судді Морозова В.Ю.

за участю секретаря судового засідання Циганко М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання безпідставною відмови у приватизації житла,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом, в якому просить визнати безпідставною відмову органу приватизації передати у приватну власність їй та недієздатного члена сім`ї ОСОБА_2 , квартиру АДРЕСА_1 з комунального житлового фонду з покладенням обов`язку на відповідача оформити приватизацію цієї квартири на користь позивачки та її сина. Стягнути з відповідача на її користь судові витрати та витрати на правничу допомогу.

В судове засідання позивач не з`явилась. Направила до суду заяву, у якій просить справу розглянути у її відсутність. Наполягала на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області. Направив до суду заяву, у якій просив справу розглянути у відсутність представника відповідача. Зазначив, що рішенням 9-ої сесії Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області 8-го скликання від 18.05.2021 було створено орган приватизації Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області та затверджено положення про нього. Основними завданнями органу приватизації є прийняття рішень передачу/відмову у передачі квартир, які використовуються громадянами на умовах найму, у власність громадян. Вважає, що виконавчий комітет Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області не є органом, який приймає рішення у сфері приватизації житла, а отже не порушував права позивачки і відповідно є неналежним відповідачем по справі.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази та надавши їм правову оцінку за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, з точки зору належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Як вбачається із положень Цивільного процесуального законодавства на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

Згідно з ч.1, ч. 2 ст. 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо:

1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів;

2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави;

3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Позивачем до позовної заяви додано копію рішення органу приватизації Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області № 5-В від 22.12.2021 про відмову у приватизації квартири АДРЕСА_2 .

Отже суд вважає не доведеним, що позивач, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З аналізу ст. 51 ЦПК України слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності, суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи.

При цьому, позивачем клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення співвідповідача не заявлялось.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до вказаних норм закону позивач, звертаючись до суду з позовом, повинен довести факт порушення невизнання чи оспорення його прав свобод чи інтересів саме вказаним ним відповідачем. При цьому слід вважати, що заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача задоволені судом бути не можуть, оскільки вказане слід вважати порушенням вимог процесуального закону, за якими суд не взмозі вирішувати та задовольняти позов без особи, яка повинна відповідати за позовом, прав, обов`язків, інтересів якої такий прямо стосується (належного відповідача).

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Враховуючи, що право на залучення до участі у справі певного відповідача належить позивачу, проте такого клопотання позивачем не заявлено, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 необхідно відмовити

Керуючись ст. ст. ст.ст.2,4,10,12,13,23,48,51,81,175,258,259,263-268,273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання безпідставною відмови у приватизації житла відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строків подання апеляційної скарги, якщо вона не була подана у встановлені строки. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідно до п. 3 розділ ХII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повне найменування відповідача: Виконавчий комітет Горішньоплавнівської міська рада Кременчуцького району Полтавської області, адреса реєстрації: Полтавська область, м. Горішні Плавні, вул. Миру, 24, .

Відомості, які суд не оголошує щодо учасників справи при проголошенні рішення суду:

Повне ім`я позивача: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання: АДРЕСА_2 .

Суддя В.Ю. Морозов