печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

20 січня 2022 року Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Підпалого В.В.,

при секретарі - Кирилюк Н.С.,

за участю:

представника позивача, - Писаренка О.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (поданої та підписаної ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 ) до ОСОБА_3 про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсними договорів іпотеки,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (поданої та підписаної ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 ) до ОСОБА_3 про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсними договорів іпотеки.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 28.10.2019 року відкрито провадження по справі, розгляд справи призначено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 14.06.2021 року провадження у справі № 757/44618/18-ц до вирішення судом питання у провадженні № 757/25984/20-к.

Ухвалою суду від 13.07.2021 року провадженні у справі № 757/44618/18-ц поновлено та призначено підготовче засідання на 19.08.2021 року о 15 год. 30 хв.

В підготовчому засіданні головуючим суддею поставлено питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник позивача - адвокат Писаренко О.О. щодо залишення позовної заяви без розгляду заперечував.

Заслухавши думку учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 19 ЦПК України, передбачено , що малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачаються, що вимоги позивача стосуються майна, вартість якого перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та відповідно не може відноситись до малозначних справ.

Приписами закону «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02.06.2016 року № 1401-VIII, що набрав чинності 30.09.2016 року, Конституцію доповнено ст. 131-2, в якій передбачено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді в трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів і референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Із системного аналізу наведених положень чинного законодавства вбачається, що представництво відповідно в даній категорії справ здійснюється виключно адвокатами.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи

Враховуючи, що позовна заява підписана представником позивача - Мельниковою Ольгою Геннадіївною, яка діє на підставі довіреності, однак у матеріалах заяви відсутні відомості про те, що Мельниковою Ольгою Геннадіївною має статус адвоката і такого документа до заяви не додано, а відомості Єдиного реєстру адвокатів не містять інформації щодо здійснення адвокатської діяльності.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Крім того, суд роз`яснює, що згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 260, 352, 353, 354, 355, пп. 15.5 п. 15 Перехідні положення ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (поданої та підписаної ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 ) до ОСОБА_3 про визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання недійсними договорів іпотеки, - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Підпалий