КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/352/22
УХВАЛА

22.02.2022 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Петренка В.С.

за участю секретаря Ратовської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в м. Одесі цивільну справу за позовом

ОСОБА_1

до ОСОБА_2 , ОСОБА_3

про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

13.09.2019 року ОСОБА_1 звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якій просить суд стягнути з ОСОБА_2 грошові кошти на його - ОСОБА_1 користь у розмірі 30000,00 доларів США, скасувати державну реєстрацію на житлову квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_3 та визнати за ним - ОСОБА_1 право приватної власності на житлову квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 17.09.2019року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження.Призначено підготовче засідання на 21 жовтня 2019 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 27.11.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності було залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з повторним неприбуттям у підготовчі засідання позивача, про час та місце яких він повідомлений належним чином.

Постановою Одеського апеляційного суду від 28.12.2020 року ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 27.11.2019 року було залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 21 липня 2021 року ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 27 листопада 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року було скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому, скасовуючи ухвалу Київського районного суду міста Одеси від 27 листопада 2019 року та постанову Одеського апеляційного суду від 28 грудня 2020 року, Верховний Суд виходив з того, що встановивши, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання, призначене на 27 листопада 2019 року, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, дійшов помилкового висновку про залишення позову без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки зазначені положення підлягають застосуванню лише під час проведення розгляду справи по суті в судовому засіданні. Підготовче провадження у справі відповідно до пункту 3 частини другої статті 200 ЦПК України місцевим судом не було закрито, призначення справи до судового розгляду по суті за правилами процесуального законодавства не відбулося.

Відповідно до ч. 1 ст. 417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

11.08.2021 року до канцелярії Київського районного суду м. Одеси надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С.

Підготовче засідання по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності, було призначено на 07.10.2021 року.

Крім того, оскільки згідно відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, а саме з ухвал слідчих суддів Київського районного суду м. Одеси у справах №520/7903/19 та №947/26698/19 вбачається, що відповідач - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 померла за адресою власного мешкання: АДРЕСА_1 , ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 06.09.2021 року у Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса було витребувано відомості відносно того, чи звертався хтось з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відомості відносно того, чи заводилася спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо спадкова справа заводилась, надіслати на адресу суду її належним чином завірену копію.

17.09.2021 року до канцелярії суду від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшов лист зі змісту якого вбачається, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 заведена та знаходиться на зберіганні у Приморській державній нотаріальній конторі у місті Одеса (65026, м. Одеса, вул. Середньофонтанська, буд. 19-Б).

У підготовче засідання 07.10.2021 року позивач не з`явився, про час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 116), у зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 23.11.2021 року.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 07.10.2021 року було витребувано з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса відомості відносно того, чи звертався хтось з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та відомості відносно того, чи заводилася спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , якщо спадкова справа заводилась, надіслати на адресу суду її належним чином завірену копію.

У підготовче засідання 23.11.2021 року позивач знову не з`явився, про час та місце підготовчого засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 123), про поважність причин відсутності суд не повідомив, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за його відсутності не надав.

У підготовчому засіданні 23.11.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 20.01.2022 року.

Також, 26.11.2021 року судом було повторно направлено на адресу Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса копію ухвали від 07.10.2021 року про витребування доказів.

У судове засідання 20.01.2022 року позивач не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 131), про поважність причин відсутності суд не повідомив, у зв`язку з чим, судове засідання було відкладено на 22.02.2022 року.

У судове засідання 22.02.2022 року позивач також не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне у матеріалах справи (а.с. 134), про поважність причин відсутності суд не повідомив, будь-яких клопотань щодо відкладення розгляду справи або клопотань про розгляд справи за його відсутності не надав.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до ч.5 ст.128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

З матеріалів справи вбачається, що позивачу були вручені судові повістки не пізніше ніж за п`ять днів до судових засідань, у зв`язку з чим, суд вважає, що позивач про час та місце судових засідань був повідомлений належним чином.

Крім того, суд зазначає, що вирішити питання щодо правонаступництва ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не виявилось можливим, оскільки Приморською державною нотаріальною конторою у місті Одеса, на адресу якої було двічі надіслано ухвалу про витребування відповідних доказів, ніякої відповіді надано не було.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до ч. 1 та ч.2 ст. 210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Неприбуття у судові засідання належним чином повідомленого позивача розцінюється судом як намір затягування розгляду справи та свідчить про втрату інтересу позивача до справи.

При цьому, суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позивач жодного разу не з`явився в судові засідання, про час та місце яких повідомлений належним чином, та, з урахуванням відсутності у суду доказів поважності неприбуття у судові засідання позивача, з урахуванням висновків Верховного Суду, які містяться в постанові від 21 липня 2021 року та, відповідно до ч. 1 ст. 417 ЦПК України, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, скасування державної реєстрації та визнання права власності залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Петренко В. С.