Справа № 405/6268/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2022 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді Драного В.В.

за участю секретаря Дятел О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхова Світлана Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхова С.В. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 після смерті якої відкрилась спадщина, до якої входить будинок за адресою: АДРЕСА_1 , де вона була зареєстрована та проживала. Позивач з 04.06.2014 року зареєстрований та проживав разом з померлою за вказаною адресою. Після тривалих хвороб, у 2016 році ОСОБА_3 переїхала проживати до своєї доньки, відповідача по справі, де і проживала до смерті. У травні 2021 року позивач отримав копію ухвали суду з якої йому стало відомо, що відповідач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання недійсним заповіту від 10.09.2013 року, складеного ОСОБА_3 на користь позивача. Тобто позивачу стало відомо, що 10.09.2013 року ОСОБА_3 склала заповіт про те, що після смерті належний їй будинок за адресою: АДРЕСА_1 , вона заповідає позивачу. Про існування такого заповіту позивачу раніше відомо не було. Вказує, що після смерті матері не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був обізнаний про те, що у випадку його сумісної реєстрації місця проживання із померлою особою за однією адресою, звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не потрібно, оскільки така особи приймає спадщину автоматично у випадку якщо нею не було заявлено про відмову від спадщини. Крім того, у серпні 2016 року позивач потрапив до лікарні із гіпертонічною хворобою ІІ ступеня, якою хворів близько двох років. Тривалий час позивач проходив постійне лікування та численні обстеження. У 2020 році позивач також не мав змоги звернутися до нотаріуса, оскільки на території України були вжиті обмежувально-карантинні заходи, у зв`язку з чим нотаріальні контори тривалий час взагалі не працювали. 12.07.2019 року приватним нотаріусом Тєрєховою С.В. було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3 , однак нотаріусом не було повідомлено позивача про наявність заповіту, що є обов`язком нотаріуса.

На звернення позивача 21.07.2021 року до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, постановою приватного нотаріуса Тєрєховою С.В., відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що позивач пропустив 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, вважає, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є беззаперечною підставою для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, а описані перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини створили йому, як спадкоємцю об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини. Тому просить визначити йому додатковий строк терміном один місяць, з дня набрання рішення законної сили, для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті його матері, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 10.09.2021 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

10.05.2022 року за вх. № 7711 представник відповідача адвокат Грицина В.І. подала до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволенні. Зокрема вказала, що позивач не був зареєстрований і фактично не проживав з померлою на час відкриття спадщини. Померла ОСОБА_3 з 1994 року проживала та була зареєстрована в будинку АДРЕСА_2 . 10.07.2018 року в зазначений будинок зареєструвалась відповідачка, тобто на час відкриття спадщини з померлою ОСОБА_3 проживала і була зареєстрована відповідачка по справі. Догляд за матірю здійснювала відповідач, позивач навіть не був на похованні ОСОБА_3 . За рішенням суду від 08.09.2015 року померлу ОСОБА_3 визнано недієздатною, встановлено опіку над нею , опікуном призначено відповідача ОСОБА_2 . На даний час в провадженні пребуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання заповіту від 10.09.2013 року недійсним. Позивач водить суд в оману вказуючи, що йому не було відомо про заповіт від 10.09.2013 року, оскільки він був складений за активної участі позивача. Позивач вказує, що причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини стала юридична неообізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини. Однак такі причини не можуть бути визнані поважними і підстав для встановлення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18.05.2022 року витребувано у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхової Світлани Володимирівни (25006, м. Кропивницький, вул. А. Тарковського, 61/90) належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 (спадкова справа № 20/2019 від 12.07.2019 року), підготовче провадження закрито, призначений розгляд справи по суті.

У судове засідання представник позивача ОСОБА_4 подала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивача, позов підтримала, просила задовольнити.

Представник відповідача адвокат Грицина В.І. у судове засідання подала заяву про розгляд справи без її участі, позов не визнала, просила відмовити у його задоволенні.

Приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхова С.В. подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Нормами ст. ст. 12, 13 ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно із ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено та підтверджно матеріалми справи, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 24.09.1962 року міським РАЦС м. Кіровограда, батьками позивача ОСОБА_1 є ОСОБА_5 та ОСОБА_3 (а.с.12)

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08.09.2015 року визнано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 недієздатною і встановлено опіку над нею. Опікуном призначено ОСОБА_2 . Рішення набрало законної сили (а.с. 96-97).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим повторно Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 09.07.2019 року (а.с. 22).

На підставі заповіту від 10.09.2013 року, посвідченого державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори № 2 Шполянською А.О., за № 5-49, ОСОБА_3 заповіла належний їй на праві приватної власності будинок за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 (а.с. 20, 91).

Тобто вказаний заповіт був складений недієздатною особою.

Постановою приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхової С.В. за № 02-31 від 21.07.2021 року відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки він на протязі 6-ти місячного терміна заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору не подав, інших документів, які підтверджують факт прийняття спадщини, в нотаріальну контору не представляв (а.с. 24).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16).

В позовній заяві позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його матері посилаючись на не обізнаність щодо необхідності звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, незнання про наявність заповіту від 10.09.2013 року, на хворобу у серпні 2016 року, якою хворів близько двох років, неможливість звернення до нотаріуса у 2020 році, оскільки на території України були вжиті обмежувально-карантинні заходи, у зв`язку з чим нотаріальні контори тривалий час взагалі не працювали.

На підтвердження своїх доводів позивачем надано лише виписку із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 , з якої вбачається, що позивач з 08.08.2016 року по 18.08.2016 року перебував на стаціонарному лікуванні з діагнозом гіпертонічна хвороба ІІ ст. (а.с. 21). Тобто до смерті спадкодавця ОСОБА_3 .

За наведених обставин, суд оцінивши надані позивачем докази на предмет поважності причин пропуску шестимісячного строку, а саме з 25.06.2019 року по 25.12.2019 року для подання позивачем заяви для прийняття спадщини дійшов висновку, що вони не свідчить про об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали позивачу ОСОБА_1 у встановлений законом строк звернутись до нотаріуса з відповідною заявою, тому правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні, у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Тєрєхова Світлана Володимирівна (25006, м. Кропивницький, вул. А. Тарковського, 61/90) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда В.В. Драний