Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/510/22
Провадження № 2/382/398/22
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

27 вересня 2022 року Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кисіль О.А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготині Київської області справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до Яготинського районного суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, в якій вказала, що вона з відповідачем 29 серпня 2017 року уклала шлюб. Від спільного проживання сторони по справі мають доньку - ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вона проживає разом з донькою за адресою АДРЕСА_1 . Донька зарахована до різновікової групи дитячого садка Супоївської гімназії Яготинської міської ради. Відповідач долею дитини не цікавиться, у її розвитку участі не бере, свої обов`язки батька не виконує, матеріально не підтримує, не допомагає харчами, одягом, не несе витрат на лікування, оздоровлення, розвиток, та ухиляється від обов`язків пов`язаних з вихованням доньки. Дитина перебуває на утриманні позивачки, яка на даний час не працює, та єдиними коштами в родині є кошти батьків позивачки, оскільки вона та її донька проживають разам з батьками. Просила стягувати аліменти з ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 в розмірі ј частини від всіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Представник позивача звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримав.

В судове засідання відповідач повторно не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, враховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення.

Стаття 180 СК України встановлює обов`язок батьків утримувати неповнолітніх дітей, способи виконання такого обов`язку визначаються за домовленістю між ними відповідно до норми ст. 181 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує:1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Відповідно до ч.1 ст. 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Дана норма закону також закріплена в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року.

В судовому засіданні встановлено, з копії паспорта (а.с.4) ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , має ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (а.с.5)

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб (а.с.7) вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (прізвище після реєстрації шлюбу ОСОБА_1 ) уклали шлюб 29 серпня 2017 року, актовий запис № 106

З свідоцтва про народження вбачається, що ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 має батьків ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ( ас. 8).

Відповідно до акту обстеження (а.с.9), вбачається, що в будинку по АДРЕСА_1 зареєстровані та проживають ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , та відповідно до акту обстеження умов ОСОБА_1 характеризується позитивно та має на своєму утриманні доньку (а.с.10).

Відповідно до довідки Супоївської гімназії Яготинської міської ради (а.с.11) ОСОБА_7 відвідує з 01.02.2022 року різновікову групу дитячого садка.

Відповідно до довідки з Управління соціального захисту населення Бориспільської РДА (а.с.12) вбачається, що ОСОБА_1 не отримує ніяких видів державної допомоги.

Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків станом на 08.06.2022 року відомості відносно ОСОБА_1 (а.с. 13)

Відповідно до реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (а.с.14) ОСОБА_1 отримувала доходи з 2018 року до 2021 року у вигляді пенсії у загальному розмірі 12967, 74 грн за 2021 рік.

Доказів того, що відповідач має на своєму утриманні інших осіб, чи є непрацездатним під час розгляду справи не добуто.

Пункт 1 ст. 3 ч.1 Європейської Конвенції про права дитини, ратифікованої Постановою ВР № 789-ХII від 27.02.91 р. передбачає, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно п.2 дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Пунктом 2 ст. 27 ч.1 Європейської Конвенції про права дитини, ратифікованої Постановою ВР № 789-ХII від 27.02.91 р. визначено, що батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму для дітей віком до 6 років: з 1 січня - 2100 гривень, з 1 липня - 2201 гривня, з 1 грудня - 2272 гривні.

Враховуючи дані обставини, а також те, що відповідач на даний час не працює, матеріальне становище сторін, їх стан здоров`я, наявність утриманців, та той факт, що позивачка має на своєму утриманні неповнолітнього сина, відповідач на даний час працевлаштований, а також враховуючи вимоги ст. 182 СК України, ч. 5 ст. 183 СК України та ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік», Конвенції про права дитини, позов підлягає до задоволення та на утримання неповнолітнього сина сторін, необхідно стягнути аліменти з відповідача в розмірі 1/4 частини його доходу, щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача необхідно стягнути в дохід бюджету судовий збір у розмірі 992, 40 грн.

Керуючись ст.ст.280-283, 258-259, 265, 268, 354, 141 ЦПК України, Європейської Конвенції про права дитини, ратифікованої Постановою ВР № 789-ХII від 27.02.1991 р., ст.ст.180 - 183, 191СК України, Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік", суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , зареєстрованого АДРЕСА_2 , аліменти на користь ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , зареєстрованої АДРЕСА_1 , на утримання неповнолітньої доньки ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_5 , в розмірі 1/4 частини від його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 09.06.2022 року і до досягнення дитиною повноліття.

В межах стягнення платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 (сорок) копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 27 вересня 2022 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О.А.