УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2022 року Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

судді Борєйко О.М.

за участю секретаря судового засідання Чорнуцької І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - Кириченко Галини Володимирівни про відвід судді Токової С.Є. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 грудня 2019 року справу передано на розгляд судді Токовій С.Є.

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Токової С.Є. від 20 січня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

15 липня 2021 року до Соснівського районного суду м. Черкаси через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача про відвід судді Токової С.Є. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, в зв`язку з порушенням суддею вимог цивільного процесуального закону при призначенні та проведенні експертизи.

Згідно із ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України, суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Згідно до ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно сталої практики ЄСПЛ, безсторонність (неупередженість) означає відсутність упередженості та необ`єктивності, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (Кіпріану проти Кіпру, п. 118; Мікаллеф проти Мальти, пункт 93). Існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції ЄСПЛ встановлює за двома критеріями.

Перший критерій, суб`єктивний, враховує особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі.

Другим критерієм є об`єктивний, який визначається шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд, серед інших аспектів, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності, що може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (див., серед інших, рішення у справах «Fey проти Австрії», рішення від 24 лютого 1993 року, Series А № 255, пп. 28 та 30, та «Wettstein проти Швейцарії», № 33958/96, п. 42, ECHR 2000-ХІІ).

Відповідно до ст.36 ЦПК України, Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Представник позивача - адвокат Кириченко Галина Володимирівна в своїй заяві зазначає, що підставою звернення до суду з вказаною заявою є наявність сумнівів щодо неупередженого та об`єктивного розгляду суддею Соснівського районного суду м. Черкаси Токовою С.Є. цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя.

Однак, доводи позивача не підтверджені належними доказами, які б могли свідчити про упередженість судді.

Підстави для відводу судді передбачені ст. 36,37 ЦПК України і розширеному тлумаченню не підлягають.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, наявність безсторонності (неупередженості) має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (див. рішення у справі «Мироненко і Мартенко проти України», заява № 4785/02, рішення від 10 грудня 2009 року, п. 66, 67). Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. При тлумаченні змісту поняття «інші підстави, які викликають сумніви у неупередженості суду» необхідно дотримуватися балансу між виправданою необхідністю застосування широкого тлумачення цієї категорії та недопустимістю зловживання наявністю такого права.

У контексті об`єктивного критерію окремо від поведінки судді слід визначити, що у п.2.5 «Бангалорських принципів поведінки судді» (схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року) зазначається, що суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви у неупередженості судді.

Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В обгрунтування заявлених вимог позивач посилається на наявність обставин, що викликають сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Токової С.Є. при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, та порушення вимог цивільного процесуального закону при призначенні та проведенні судової експертизи у справі.

Розглянувши питання про відвід судді Токової С.Є. в порядку, визначеному ч. 8 ст. 40 ЦПК України, дослідивши матеріали цивільної справи, заявлений відвід задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 36, 37, 39, 40, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивача - ОСОБА_1 - Кириченко Галини Володимирівни про відвід судді Токової С.Є. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Борєйко