У х в а л а
Справа №377/376/22
Провадження №2/377/205/22
31 серпня 2022 року суддя Славутицького міського суду Київської області Бабич Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) в інтересах якого діє адвокат Гаврилюк Марина Вадимівна ( робоча адреса адвоката: м. Київ, вулиця Костянтинівська, будинок 2 «А», офіс 505), до ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення боргу за договором позики,-
У С Т А Н О В И Л А:
19 серпня 2022 року суд відповідно до частини 6 статті 187 ЦПК України звернувся до Управління адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача.
Як вбачається з довідки Управління адміністративних послуг виконавчого комітету Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, яка надійшла на адресу суду 31 серпня 2022 року,ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , з 15.08.2014 по теперішній час.
Справа підсудна цьому суду, проте позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
За приписами частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Вимоги до позовної заяви визначені статтями 175-177 ЦПК України.
Відповідно до частини 1 статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 січня 2019 року у справі №373/2054/16-ц відступила від правової позиції Верховного Суду України у справі №6-79цс14 і від позиції Верховного Суду у справі №308/3824/16-ц ( щодо обов`язкового визначення грошового зобов`язання у національній валюті незалежно від того, що за договором позики була іноземна валюта) і зробила такі висновки: у разі отримання у позику іноземної валюти позичальник зобов`язаний, якщо інше не передбачене законом чи договором, повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики), тобто таку ж суму коштів у іноземній валюті, яка отримана у позику. Тому, як укладення, так і виконання договірних зобов`язань в іноземній валюті, зокрема позики, не суперечить чинному законодавству. Суд має право ухвалити рішення про стягнення грошової суми в іноземній валюті, при цьому з огляду на положення частини 1 статті 1046 ЦК України, а також частини 1 статті 1049 ЦК України належним виконанням зобов`язання з боку позичальника є повернення коштів у строки, у розмірі та саме у тій валюті, яка визначена договором позики, а не в усіх випадках та безумовно в національній валюті України.
У висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 16.01.2019 у справі №373/2054/16-ц також зазначено, що передбачене частиною другою статті 625 ЦК України нарахування 3% річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. У частині другій статті 625 ЦК України прямо зазначено, що 3 % річних визначаються від простроченої суми за весь час прострочення. Тому при обрахунку 3 % річних за основу має братися прострочена сума, визначена у договорі чи судовому рішенні, а не її еквівалент у національній валюті України.
При цьому, у постанові від 04 липня 2018 року у справі №14-134цс18 Велика палата Верховного Суду вказала, що зазначення судом у своєму рішенні двох грошових сум, які необхідно стягнути з боржника, внесло двозначність до розуміння суті обов`язку боржника,який має бути виконаний примусово за участю державного виконавця. У разі зазначення у судовому рішенні про стягнення суми коштів в іноземній валюті з визначенням еквівалента такої суми у гривні стягувачеві має бути перерахована вказана у резолютивній частині судового рішення сума в іноземній валюті, а не її еквівалент у гривні.
Таким чином, зміст позовних вимог не відповідає положенням частини 1 статті 1046 ЦК України, частини 1 статті 1049 ЦК України та частини 2 статті 625 ЦК України про належне виконання зобов`язань за договором позики, зокрема, щодо повернення позичальником грошових коштів у такій самій сумі, яка визначена договором та щодо розрахунку 3% річних від простроченої суми за весь час прострочення.
За таких обставин позовна заява не відповідає вимогам пункту 4 частини 3 статті 175 ЦПК України.
Крім того, згідно з пунктом 3 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Згідно з частиною 1 статті 6 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.
Пунктом 11 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що порядок сплати судового збору за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, у випадках та на умовах, встановлених законом (частина третя статті 533 ЦК), передбачено в абзаці 2 частини першої статті 6 Закону № 3674-VI. У цьому випадку ціна позову визначається як в іноземній валюті, так і в національній валюті України відповідно до офіційного курсу, встановленого Національним банком України на день подання позову. Виходячи саме з такої ціни позову (в національній валюті), визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. Однак якщо день подання позову не співпадає з днем сплати судового збору (збір сплачено раніше), то останній визначається з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України саме на день сплати, а не на день подання позову.
До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору від 18.08.2022 на суму 5901,22 гривень та скріншот сторінки в мережі Інтернет Національного Банку України з інформацією про офіційний курс гривні щодо іноземних валют станом на 10.08.2022.
Таким чином, з позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що розрахунок ціни позову, з якої було сплачено судовий збір, здійснено з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, зокрема, долару США, встановленого Національним банком України на 10.08.2022, а не на день подання позову та на день сплати судового збору, які співпадають, тобто 18.08.2022.
За таких обставин позовна заява не відповідає вимогам пункту 3 частини 3 статті 175 ЦПК України.
Частиною 5 статті 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги ( якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно з частиною 2 статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
У додатках до позовної заяви вказано копію договору купівлі продажу земельної ділянки від 06.08.2021, в якому зазначено, що він укладений між Акціонерним товариством «ЗАКРИТИЙ НЕДИВЕРСИФІКОВАНИЙ ВЕНЧУРНИЙ КОРПОРТАТИВНИЙ ІНВЕСТИЦІЙНИЙ ФОНД «ЄВРОДІМ», в інтересах якого діє Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ З УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ «АРТ-КАПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ», та ОСОБА_2 . Проте до позовної заяви додана копія лише першої сторінки вказаного договору, тобто відсутнє продовження його тексту. При цьому ні у позовній заяві, ні на копії першої сторінки вказаного договору не зазначено, що подається витяг з нього.
Тому позовна заява в цій частині не відповідає вимогам частини 5 статті 177 ЦПК України.
Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути вищевказані недоліки шляхом надання до суду: позовної заяви у новій редакції, яка відповідатиме вимогам статей 175-177 ЦПК України, в якій уточнити позовні вимоги з урахуванням приписів частини 1 статті 1046 ЦК України, частини 1 статті 1049 ЦК України, частини 2 статті 625 ЦК України, з наданням обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, із зазначенням дати проведення розрахунку, зазначенням ціни позову з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, зокрема, долару США, встановленого Національним банком України станом на день подання позовної заяви та сплати судового збору (18.08.2022) з наданням доказів, що підтверджують офіційний курс валют, встановлений Національним банком України на визначену дату; наданням завіреної належним чином копії повного тексту договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.08.2021.
За правилом частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Як зазначено у частині 2 цієї статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини3 статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
За таких обставин позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гаврилюк Марина Вадимівна, про стягнення боргу за договором позики необхідно залишити без руху та надати позивачеві строк десять днів для усунення зазначених недоліків.
Керуючись статтею 185 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гаврилюк Марина Вадимівна, до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики залишити без руху та надати позивачеві строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків шляхом надання до суду позовної заяви у новій редакції, яка відповідатиме вимогам статей 175-177 ЦПК України, в якій уточнити позовні вимоги з урахуванням приписів частини 1 статті 1046 ЦК України, частини 1 статті 1049 ЦК України, частини 2 статті 625 ЦК України, з наданням обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, із зазначенням дати проведення такого розрахунку, із зазначенням ціни позову з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, зокрема, долару США, встановленого Національним банком України станом на день подання позовної заяви та сплати судового збору (18.08.2022) з наданням доказів, що підтверджують офіційний курс валют, встановлений Національним банком України на визначену дату; наданням завіреної належним чином копії повного тексту договору купівлі-продажу земельної ділянки від 06.08.2021.
Попередити позивача, якщо недоліки будуть усунуті в установлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Копію ухвали надіслати позивачеві для виконання.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала підписана 31 серпня 2022 року.

Суддя Н. С. Бабич