Справа № 619/2946/21
Провадження № 2-о/535/35/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2022 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області
у складі з участюголовуючого судді секретаря судового засіданняШолудько А.В., Мальцевої С.М.

Ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи:

заявник: ОСОБА_1 ;

заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Липецька сільська рада Харківського району Харківської області;

розглянув заяву про встановлення факту родинних відносин.

ВСТАНОВИВ:

Суть питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 , звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме: що ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була рідною матір`ю ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Встановлення даного факту заявнику необхідно для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_7 , яка за життя прийняла спадщину після смерті матері - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом фактичного вступу в управління або володіння спадковим майно, відповідно до ст. 549 КЦ УРСР (в ред. 1963 р.).

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі.

14.06.2021 року ОСОБА_1 звернулася через пошту до Дергачівського районного суду Харківської області з заявою про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 22.06.2021 року матеріали цивільної справи передано на розгляд за підсудністю до Харківського районного суду Харківської області.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 17.09.2021 року відкрито провадження у справі.

Розпорядженням голови Верховного Суду №2/0/9-22 від 08.03.2022 року Полтавському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Харківського районного суду Харківської області.

Цивільна справа №619/2946/21 надійшла 11.10.2022 року до Полтавського районного суду Полтавської області.

Ухвалою судді Полтавського районного суду Полтавської області від 14.10.2022 року цивільну справу №619/2946/21, з врахуванням розпорядження голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року, передано за територіальною підсудністю до Котелевського районного суду Полтавської області.

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Справа №619/2946/21 надійшла до Котелевського районного суду Полтавської області 10.11.2022 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 10.11.2022 року справа №619/2946/21, провадження №2-о/535/35/22, передана головуючому судді Шолудько А.В.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 16.11.2022 року провадження по справі відкрито та призначено до судового розгляду на 20 грудня 2022 року о 08.10 год.

Учасники справи про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином (а.с. 69-74, 75), про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подали.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків, і закону, яким керувався суд.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

Частиною 7 ст. 19 ЦПК України визначено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 3 статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до положень п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення та від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. Перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, зазначений у статті 315 ЦПК України, не є вичерпним.

Отже, визначальною обставиною при розгляді заяви про встановлення певних фактів в порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право.

Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Виходячи із наведеного, суд може виявити наявність спору про право як на стадії відкриття провадження так і в процесі розгляду справи.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У поданій до суду заяві ОСОБА_1 вказала, що встановлення факту родинних відносин необхідно для подальшого оформлення нею спадкових прав та отримання свідоцтва про право на спадщину на майно ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщину після смерті якої, відповідно до ст. 549 КЦ УРСР (в ред. 1963 р.), прийняла ОСОБА_7 , котра померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкоємцем якої є заявник ОСОБА_8 .

Як зазначено ОСОБА_1 у позовній заяві, вона має намір оформити спадщину до складу якої входить право на земельну частку (пай), розміром 5,47 умовних кадастрових гектарів без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), розташовану на території Веселівської сільської ради Харківського району Харківської області, та яка належала ОСОБА_5 на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХР № 0204432.

Проте, як вбачається з довідки Веселівської сільської ради Харківського району Харківської області № 02-20/1267 від 15.10.2019 року, яка додана заявником до позовної заяви, при розпаюванні земель КСП «Липці» на території Веселівської сільської ради загальною кількістю 774 земельних ділянок за ОСОБА_5 була закріплена земельна ділянка (угіддя-рілля) за № 326 площею 6,09 га (Розпорядження голови Харківської РДА за № 118 від 24.04.2022 року).

Веселівською сільською радою Харківського району Харківської області зареєстровано 03.06.2019 року право комунальної власності (реєстровий номер об`єкта нерухомого майна 251) на земельну ділянку № 326 (землі реформованого КСП «Липці», угіддя-рілля, площа 6,0911 га, кадастровий номер: :04:007:0509), яка входила до складу земельної частки (паю) загальною площею 5,47 умовних кадастрових гектарів, що була визнана відумерлою спадщиною рішенням Харківського районного суду Харківської області від 22.02.2017 року.

Пленум Верховного Суду України в п. 2 своєї постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі частини шостої статті 235 Цивільного процесуального кодексу України залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Отже, в даному випадку існує спір про право, тому заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду.

Згідно з ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 258-261, 293, 294 ч. 6, 315 ч. 4, 351-354, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без розгляду.

Роз`яснити, що заявник відповідно до положень ч. 6 ст. 294 ЦПК України має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя