Справа №439/807/22
Провадження № 2/439/397/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 грудня 2022 року м. Броди

Бродівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Рахімової О.В.,

за участі секретаря судового засідання Скорик І.Б.,

під час підготовчого судового засідання у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Бродівського районного суду Львівської області з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати - ОСОБА_3 .. Після смерті матері залишилося спадкове майно. Позивач наголошує, що причиною пропуску строку прийняття спадщини стало те, що вона перебувала за кордоном. Повернувшись 23 травня 2022 року додому переглядала правовстановлюючі документи на майно, серед яких знайшла Державні акти на право власності на земельні ділянки серії ЯД № 456379 , площею 1,1349 га та ЯД № 456380, площею 0,0939 га, серії ЯД № 456381, площею 0,7566 гектарів, а також заповіт складений померлою на ім`я позивачки. Позивачка зазначає, що вона звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак їй було відмовлено, та роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Проте може його поновити тільки в судовому порядку.

Позивачка у підготовче судове засідання не з`явилася, однак надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився надав заяву про розгляд справи у його відсутність не заперечує проти задоволення позову.

За змістом нормативних положень частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, підготовче засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду доказів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України.

За правилами частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Доказами у справі встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , про що зроблено відповідний актовий запис № 183 Горохівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції( м. Львів) (а.с. 15).

Відповідно свідоцтва про народження батьками ОСОБА_1 значаться ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 17 вересня 1968 року (а.с. 8).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу « ОСОБА_1 » змінила прізвище на « ОСОБА_1 » ( а.с.8). Після державної реєстрації розірвання шлюбу присвоєно прізвище позивачці « ОСОБА_1 » ( а.с.9).

Після смерті ОСОБА_3 - ОСОБА_2 прийняв спадщину, яка складається з частки в Статутному ( складеному) капіталі Фермермського господарства « Дрозда Л.Д.», в розмірі 100 (сто) відсотків, яке знаходиться за адресою 45740 Волинська область, Горохівський район, село Холонів ( а.с. 101)

Відповідно до заповіту від 30.01.2015 року ОСОБА_3 заповідала земельні ділянки : по Ѕ частці земельні ділянки -площею 1,1349 га, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД № 456379, площею 0,0939 га, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД №456380, площею 0,7566 га, згідно державного акту на право власності серія ЯД № 456381, що розташовані на території Комарівської сільської ради Бродівського району Львівської області заповіла дочці ОСОБА_1 ( а.с. 39).

Відповідно до державних актів на право власності на земельні ділянки: ОСОБА_1 є власником земельної ділянки площею 1,1349 га, серія ЯД № 456379 ( а.с. 35); площею 0,7566 га серія ЯД № 456381; площею 0,0939 га, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯД №456380( а.с. 36,37), що розташовані на території Комарівської сільської ради Бродівського району Львівської області.

ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом. має намір успадкувати земельні ділянки після своєї матері, яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку подачі заяви на прийняття спадщини, як за заповітом так і за законом.

Положеннями статті 1216 Цивільного кодексу України визначається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до імперативного припису статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Нормою частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України закріплюється, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Виходячи із вимог норми частини 1 статті 1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

За змістом положень статті 1270 Цивільного кодексу України визначається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Згідно із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Із урахуванням вищевикладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить із того, що позивачка: ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом. Судом не здобуто доказів, які вказують про наявність інших спадкоємців, крім позивача та відповідача, які можуть ще претендувати на прийняття спадщини (а.с. 84-102).

При цьому суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, причини пропуску строку на прийняття спадщини, на які вказує позивачка, є поважними.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачці необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці. Позаяк причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини є поважними.

На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України керуючись статтями 10, 81, 89, 206, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дати набрання рішенням законної сили.

На рішення суду може бути подана апеляція безпосередньо до Львівського апеляційного суду через Бродівський районний суд Львівської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. В. Рахімова