Справа № 372/2076/22
Провадження №2-з-59/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року суддя Обухівського районного суду Київської області Сташків Т.Г., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Трофименка Михайла Михайловича, ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Мельник Марини Володимирівни, приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Щур Надії Романівни, третя особа ОСОБА_6 , про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з даним позовом до Обухівського районного суду Київської області. Разом із позовною заявою подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалами Обухівського районного суду Київської області від 03.08.2022 року та від 29.08.2022 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

21.09.2022 року до суду надійшла заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , про забезпечення позову.

На обґрунтування даної заяви зазначено, що 26.12.2013 за позивачем зареєстровано право власності на земельну ділянку (кадастровий номер: :03:004:0183, площею 0.0555 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31, далі - земельна ділянка) на підставі договору дарування (серія та номер: 689, виданий 26.12.2013 ПНКМНО ОСОБА_7 ); садовий будинок АДРЕСА_1 , площею 99 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31, далі - будинок) на підставі договору дарування (серія та номер: 690, виданий 19.12.2013 ПНКМНО ОСОБА_7 ).

24.11.2017 приватним виконавцем Трофименко М.М. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №55251647 на підставі виконавчого напису №316 від 22.10.2015, вчиненого приватним нотаріусом Краснодембським О.А., про стягнення з позивача на користь ОСОБА_5 невиплачених в строк грошових коштів у сумі 398 372 грн.

У ході виконавчого провадження проведено електронні торги щодо реалізації земельної ділянки та будинку відповідно до протоколу №392121 від 11.03.2019, дійсність яких є предметом спору у цій справі, переможцем яких визнано ОСОБА_3 .

У подальшому, ОСОБА_3 відчужив на підставі договорів купівлі- продажу спірну земельну ділянку та будинок ОСОБА_4 .

Натомість, за результатами розгляду справи №372/2238/17 виконавчий напис №316 від 22.10.2015, вчинений приватним нотаріусом Краснодембським О.А., про стягнення з позивача на користь ОСОБА_5 невиплачених в строк грошових коштів у сумі 398 372 грн, визнано таким, що не підлягає виконанню.

Таким чином, звернувшись з даним позовом до суду щодо визнання недійсними результатів електронних торгів від 11.03.2019, визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, позивач просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно, а саме: земельну ділянку (кадастровий номер: :03:004:0183, площею 0.0555 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31); садовий будинок АДРЕСА_1 , площею 99 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31).

Згідно з частинами 1, 2 статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 статті 153 ЦПК України встановлено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Таким чином, учасники справи до судового засідання не викликалися.

Відповідно до пункт1 частини 1 статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Також, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі №381/4019/18 вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову, заявник обґрунтовував її можливістю передчасної реалізації майна зареєстрованим власником до закінчення розгляду цієї справи, що може мати наслідком істотне ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду.

Отже, обраний позивачем спосіб забезпечення позову полягає у накладенні арешту на майно, що було предметом реалізації на електронних торгах, результати яких оскаржуються.

Судом враховано, що якщо позивач звернувся до суду з вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, тому в даному випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся (аналогічна правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18).

При цьому, судом досліджені надані заявником електронні докази на підтвердження вчинення відповідачем дій щодо відчуження спірного нерухомого майна, а саме виставлення його в мережі інтернет на продаж за посиланнями: https://www.olx.ua/d/uk/obyavlenie/prodatsya-budinok-z-zemelnoyu-dilyankoyu-u-s-halepya-IDPe8EP.html станом на 26.07.2022 року та 19.09.2022 року.

За наведених обставин, невжиття заявленого заходу забезпечення позову призведе до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, зокрема, позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду в разі відчуження відповідачем спірного нерухомого майна.

Відповідно до частини 7 статті 153 ЦПК України про забезпечення позову або відмову у забезпеченні суд постановляє ухвалу.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення поданої заяви про забезпечення позову.

Крім того, суд, дослідивши матеріали заяви, дійшов висновку про відсутність підстав для застосування зустрічного забезпечення позову, оскільки накладення заборони відчуження нерухомого майна до вирішення спору по суті не призведе до завдання відповідачу збитків.

При цьому, за положеннями частини 6 статті 154 ЦПК України ухвалення рішення про забезпечення позову без одночасного вирішення судом питання про зустрічне забезпечення не позбавляє заявника права звернутися до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення, що може бути подано після застосування судом заходів забезпечення позову (схожа правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду складі Верховного Суду від 18.06.2019 у справі № 904/661/19).

Керуючись статтями 149, 152, 153, 258, 260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця Трофименка Михайла Михайловича, ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Мельник Марини Володимирівни, приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Щур Надії Романівни, третя особа ОСОБА_6 , про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання недійсним та скасування рішення і запису про державну реєстрацію права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони відчуження садового будинку АДРЕСА_1 , площею 99 кв. м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31) та земельної ділянки, кадастровий номер: :03:004:0183, площею 0.0555 га, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 31, які зареєстровані за ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.

Стягувач: ОСОБА_1 : АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 .

Боржник: ОСОБА_4 : АДРЕСА_3 ; РНОКПП НОМЕР_1 .

Ухвала про забезпечення позову є виконавчим документом і підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Ухвалу може бути пред`явлено до виконання протягом трьох років.

Копію ухвали направити сторонам.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя Т.Г. Сташків