Провадження №2/932/3800/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

«03» серпня 2022 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.

за участю секретаря: Дубовик К.В.

представника позивача Гущиної С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про стягнення збитків, -

В С Т А Н О В И В:

19 листопада 2019 року позивач ДМР звернулася до суду про визнання договору про пайову участь укладеним з подальшою зміною предмету позову на стягнення збитків (упущеної вигоди) в сумі 42288,84 грн.

Короткий виклад позиції позивача.

В обґрунтування позову зазначив, що листом від 12 червня 2019 року за вих. № 10/15-280 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укласти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт нежитлового приміщення» за адресою: АДРЕСА_1 , який прийнято в експлуатацію декларацією від 06 серпня 2018 року № ДП 23. До теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі у сумі 42288,84 грн. не сплачено. На офіційному сайті державної архітектурно-будівельної інспекції України (http://dabi.gov.ua) міститься інформація, що з 06 серпня 2018 року зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 23 «Капітальний ремонт нежитлового приміщення» за адресою: АДРЕСА_1 », замовником якого є ОСОБА_1 . Отже під час реєстрації зазначеної декларації саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутись не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до органу місцевого самоврядування за укладенням договору про пайову участь та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури. Так як датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, відтак момент виникнення спірних правовідносин припадає на дату реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Бездіяльність забудовника (відповідача), полягає в ухиленні від укладання договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом. Враховуючи зазначене, позивач просив суд стягнути з відповідача на користь Дніпровської міської ради збитки (упущену вигоду) у сумі 42288,84 грн. та судовий збір в розмірі 2270,00 грн.

Ухвалою судді від 16 лютого 2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 01 лютого 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду справи по суті.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні з підстав викладених в позові.

Відповідач належним чином повідомлений про розгляд в суді даної цивільної справи, своїм правом на подання відзиву не скористалася, у судове засіцдання не зявилася.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Рішенням Дніпровської міської ради від 21 березня 2007 року № 6/11 було затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська.

Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29 липня 2011 року № 5/14 затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська, зі змінами.

Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпровською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпро.

Листом від 12 червня 2019 року за вих. № 10/15-280 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до ОСОБА_1 з пропозицією укласти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт нежитлового приміщення» за адресою: АДРЕСА_1 », який прийнято в експлуатацію декларацією від 06 серпня 2018 року № ДП 23.

Величина пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра (розмір збитків) по об`єкту складає: 42288,84 грн.

06 серпня 2018 року зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 23 «Капітальний ремонт нежитлового приміщення» за адресою: АДРЕСА_1 », замовником якого є ОСОБА_1 .

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до ч.ч.1,2,3 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Упущена вигода це доход або прибуток, який міг би одержати суб`єкт зовнішньоекономічної діяльності в разі здійснення зовнішньоекономічної операції і який він не одержав внаслідок дії обставин, що не залежать від нього, якщо розмір його передбачуваного доходу або прибутку можна обґрунтувати.

Враховуючи норми ч. 4 ст. 623 Цивільного кодексу України, на кредитора покладений обов`язок довести розмір збитків, заподіяних йому порушенням зобов`язання. При цьому кредитор повинен не лише точно підрахувати розмір збитків, але й підтвердити їх документально.

При обрахуванні розміру упущеної вигоди мають враховуватися тільки ті точні дані, які безспірно підтверджують реальну можливість отримання грошових сум або інших цінностей, якби зобов`язання було виконано боржником належним чином.

Крім того, законодавець встановлює, що при визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Частина 2 ст. 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності визначає зобов`язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, замовника, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно з наведеними в ст. 1 вказаного Закону термінами, замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву; територія - частина земної поверхні з повітряним простором та розташованими під нею надрами у визначених межах (кордонах), що має певне географічне положення, природні та створені в результаті діяльності людей умови і ресурси; об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до ст. 26 зазначеного Закону забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Відповідно забудова земельної ділянки полягає у створенні на земельній ділянці об`єктів будівництва, тобто розташування на певній території, яка відноситься до відання органу місцевого самоврядування, будівель чи споруд. Здійснення ж капітального ремонту чи реконструкції об`єкту будівництва, що не пов`язано зі зміною площі чи конфігурації об`єкту по відношенню до земельної ділянки, не свідчить про забудову земельної ділянки, оскільки об`єкт будівництва вже створений.

Орган місцевого самоврядування або його виконавчий орган, який наділений відповідними повноваженнями, відповідно до встановленого згідно з Законом порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту, у своєму рішенні щодо надання замовнику будівництва містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки, що перебуває у володінні чи користуванні такого замовника, або у рішенні про відведення замовнику будівництва відповідної земельної ділянки під забудову в обов`язковому порядку обумовлює питання відносно зобов`язань такого замовника щодо пайової участі в розвитку інфраструктури населеного пункту. Обумовлення органом місцевого самоврядування або його виконавчим органом у своєму рішенні щодо надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки чи відведення земельної ділянки під забудову є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього зобов`язання фінансового характеру в частині сплати відповідної величини коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі.

Мотиви та висновки суду.

Звертаючись до суду з цим позовом Дніпровська міська рада вказує, що відповідач ОСОБА_1 у встановлений строк не виконала своїх зобов`язань за договором, кошти пайової участі за Договором не сплатила.

Листом Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету ДМР від 17.10.2019 №10/13-523 відповідачу було направлено два примірники проекту договору про пацову участь для ознайомлення та підписання. Однак, вищевказану вимогу відповідач не виконала, кошти пайового внеску не сплатила.

Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортноі інфраструктури міста Дніпра до прийняття обєкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням обов`язку, який було прямо передбачено законодавством.

У звязку з неправомірною бездіяльністю відповідача орган місцевого самоврядування - міська рада недоотримала коштів на розвиток інфраструктури міста, тотожні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 339/388/16-ц (провадження№ 14-261 цсі8), у постанові Верховного Суду від 27.02.2019 у справі № 619/4117/14-ц (провадження № 61- 14648св18), від 17.05.2019 у справі № 920/403/18, від 09.10.2019 у справі № 643/11500/14-ц (провадження № 61-24718св18), від 13.11.2019 року у справі № 640/13367/14-ц (провадження № 61-27742св18).

Також необхідно враховувати висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 22.09.2021 по справі № 904/2258/20, щодо обов`язку забудовника сплатити кошти пайової участі після виключення ст. 40 Закону № 3038-УІ.

Отже, відповідач в установленому порядку обставини, які повідомлені позивачем, не спростувала, належних доказів виконання в повному обсязі своїх обов`язків щодо укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Дніпра та сплати коштів пайової участі не надала, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Дніпровської міської ради.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-4, 10, 12, 13, 31, 76-89, 95, 141, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про стягнення збитків задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Дніпровської міської ради () збитки (упущену вигоду) у сумі 42 288,84 грн. (сорок дві тисячі двісті вісімдесят вісім гривень 84 копійок).

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Дніпровської міської ради () судові витрати по справі у сумі 2 270 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду складено та підписано 03.08.2022

Суддя В.І. Цитульський