Справа № 303/1650/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 березня 2022 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Заболотний А.М., розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору служба у справах дітей Мукачівської міської ради про позбавлення батьківських прав,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , зазначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору службу у справах дітей Мукачівської міської ради про позбавлення батьківських прав.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У ч. 5 ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). При цьому, у ч. 2 ст. 83 ЦПК України вказано, що позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Так, за загальним правилом, визначеним ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Крім того, в ч. 9 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Таким чином процесуальний закон вказує на те, що підсудність справ визначається саме за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування) або за місцезнаходженням майна відповідача чи постійного його заняття (роботи), а не за фактичним місцем проживанням. У зв`язку з цим, виходячи з аналізу ст.ст. 27, 28 ЦПК України останнє відоме місце реєстрації проживання або перебування відповідача, місце його постійного заняття (роботи), місцезнаходження його майна мають бути встановлені достеменно.

Як зазначено в позовній заяві, що місце проживання відповідача є АДРЕСА_1 .

У ч. 1 ст. 175 ЦПК України визначено, що якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

На виконання вказаної норми закону, 16.03.2022 року судом отримано лист відділу Мукачівської міської ради «Центр надання адміністративних послуг» № 1039/01-32/2771/42-22 від 14.03.2022 року згідно з яким відомості стосовно ОСОБА_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 - відповідно до картотеки, переданої Мукачівським міським відділом ДМС та реєстру Мукачівської міської територіальної громади - відсутні.

У зв`язку з цим у позові слід вказати місце реєстрації проживання (перебування) відповідача чи останнє таке відоме або місце його постійного заняття (роботи), місцезнаходження його майна із доказовим підтвердженням, а також інші реквізити сторін та інших учасників справи, визначені п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Окремо звертається увага і на те, що ухвалою від 01.03.2022 року ця позовна заява була залишена без руху в якій, зокрема, вказувалося на необхідність визначення процесуального статусу батька дитини. В адресованій 09.03.2022 року до суду заяві, вказані недоліки не усунено.

У зв`язку з цим звертається увага на таке.

Позивачем у цій справі є бабуся ОСОБА_1 , яка звернулася до суду в інтересах дитини ОСОБА_3 , свого внука, про позбавлення батьківських прав матері дитини, ОСОБА_2 . При цьому, в позові зазначено, що батьком дитини є син позивача, ОСОБА_4 .

Відповідно до ст. 14 СК України сімейні права є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути передані іншій особі. Якщо дитина або особа, дієздатність якої обмежена, не може самостійно здійснювати свої права, ці права здійснюють батьки, опікун або самі ці особи за допомогою батьків чи піклувальника. При цьому, в ч. 1 ст. 15 СК України визначено, що сімейні обов`язки є такими, що тісно пов`язані з особою, а тому не можуть бути перекладені на іншу особу.

Згідно з ч. 1 ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою.

Як визначено ч. 2 ст. 154 СК України, батьки мають право звертатися до суду, органів державної влади, органів місцевого самоврядування та громадських організацій за захистом прав та інтересів дитини, а також непрацездатних сина, дочки як їх законні представники без спеціальних на те повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Аналогічно у ч. 1 ст. 59 ЦПК України визначено, що права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Аналізуючи відображені вище норми законодавства зазначається про те, що першочергово право представляти інтереси дітей, в тому числі право звертатися до суду, належить батькам. Враховуючи ту обставину, що позов пред`явлений виключно до матері дитини, батько дитини не позбавлений батьківських прав, в цьому випадку саме батько дитини ОСОБА_4 уповноважений ініціювати цей позов.

Одночасно враховується і те, що право на звернення до суду з позовом про позбавлення батьківських прав мають і інші, крім батьків, особи (ст. 165 СК України). Проте таке право надане очевидно у випадку пред`явлення позову до обох батьків або відсутності одного з них.

Таким чином, позивачу необхідно обґрунтувати наявність підстав для звернення до суду з позовом в такому вигляді.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору служба у справах дітей Мукачівської міської ради про позбавлення батьківських прав - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Копію даної ухвали надіслати позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний