Справа № 147/326/22
Провадження № 2/147/203/22
У Х В А Л А

12 вересня 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Борейко О. Г.,

із секретарем Подолян Т. І.,

за участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Тимощука Є. С.,

представника відповідача адвоката Хитрука І. С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі, -

В С Т А Н О В И В :

25 квітня 2022 року до Тростянецького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ПрАТ «ПК «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі.

Ухвалою суду від 26.04.2022 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

16 червня 2022 року від представника позивача адвоката Тимощука Є. С. надійшло клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. В обґрунтування клопотання вказано, що серед підстав заявленого позову ОСОБА_1 вказує на те, що підпис на договорі оренди землі від 30.07.2015 ним не вчинено, а відтак правочин не укладався. Проведення експертизи просить доручити експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (місто Вінниця, вул. В. Порика, 8), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків ухвалою суду, на вирішення експертизи просить поставити наступне питання: чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015, що укладений між ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ "ПК Поділля", а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016 безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою? Оплату на проведення експертизи просить покласти на позивача.

Ухвалою суду від 16.06.2022 задоволено клопотання представника позивача адвоката Тимощука Є. С. про призначення судової почеркознавчої експертизи та призначено у справі судову почеокознавчу експертизу, на вирішення якої поставлено питання чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015, що укладений між ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ "ПК Поділля", а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016 безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою? Проведення експертизи доручено експертам Вінницького науково-дослідного експаертно-криміналістичного центру МВС України (м. Вінниця, вул. В. Порика, 8).

Постановою Вінницького апеляційного суду від 28 липня 2022 року ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 16 червня 2022 року в частині призначення судової почеркознавчої експертизи скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 08 серпня 2022 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі, поновлено та призначено підготовче засідання на 30.08.2022.

В підготовчому засіданні 30.08.2022 позивач та його представник подали клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. Клопотання мотивовано тим, що серед підстав заявленого позову ОСОБА_1 вказує на те, що підпис на договорі оренди землі від 30.07.2015 ним не вчинено, а відтак правочин не укладався. З урахуванням наведеного наполягали на призначенні судової почеркознавчої експертизи та просять: призначити в справі судову почеркознавчу експертизу, проведененя якої доручити експертам Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Вінниця, вул. В. Порика, 8), попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків ухвалою суду; на вирішення експертів поставити питання: 1) чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015, що укладений між орендодавцем ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ «ПК Поділля», а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016 безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою? Надати в розпорядження експертів матеріали цивільної справи №147/326/22, оригінал договору оренди землі від 30.07.2015, який укладений між позивачем та відповідачем, а також акт визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акт приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016; в якості порівняльних зразків умовно-вільні зразки підпису позивача у позовній заяві та в решті письмових заяв і копій документів, поданих до суду та експериментальні зразки підпису позивача на 15 аркушах. Оплату за проведення призначеної судової почеркознавчої експертизи покласти на позивача.

З урахуванням клопотання відповідача адвоката Хитрука І. С. підготовче засідання відкладалось на 12.09.2022.

В підготовчому засіданні 12.09.2022 позивач та його представник наполягали на задоволенні клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Представник позивача наголосив на тому, що немає можливості надати до суду вільні зразки підпису ОСОБА_1 , як того вимагають Методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.10.1998 за №705/3145 (у редакції наказу Мінюсту 26.12.2012 №1950/5) про що ним зазначено в попередньому засіданні.

Представник відповідача адвокат Хитрук І. С. в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення клопотання позивача та його представника про призначення судової почеркознавчої експертизи, та подав відповідні заперечення. Мотивуючи свої заперечення представник відповідача вказує на те, що судом може бути задоволено клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи тільки у випадку коли з урахуванням п. 1.8 Методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.10.1998 за №705/3145 (у редакції наказу Мінюсту 26.12.2012 №1950/5) позивачем будуть надані вільні зразки підпису позивача. Зазначив, що відсутність вільних зразків підпису, між іншим, стало підставою для скасування ухвали Тростянецького районного суду Вінницької області від 16.06.2022 та про що зазначено в Постанові Вінницького апеляційного суду від 28 липня 2022 року. Також висловлено заперечення щодо експертної установи зазначеної в клопотанні сторони позивача, зокрема представник відповідача пропонує доручити проведення експертизи, після надання позивачем вільних зразків підпису, Вінницькому відділенню КНДІСЕ (21004, вул. Батозька, 1, м. Вінниця). Свої доводи представник відповідача мотивує тим, що термін проведення експертизи Вінницьким відділенням КНДІСЕ набагато коротший ніж проведення експертизи Вінницьким НДЕКЦ МВС України, як і вартість проведення почеркознавчої експертизи у Вінницького відділення КНДІСЕ значно нижчий ніж у Вінницького НДЕКЦ МВС України, про що свідчить аналіз справ, в яких були призначені судові почеркознавчі експертизи за 2021-2022 роки.

Заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, враховуючи характер спірних правовідносин, а також те, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, потрібні спеціальні знання, суд вважає, що наявні підстави для часткового задоволення клопотання про призначання судової почеркознавчої експертизи, з огляду на таке.

Суд враховує, що здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, суд забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою (ст.2 закону "Про судоустрій і статус суддів").

Відповідно до положень ч.1 ст.2 ЦПК завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.78 ЦПК обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст.80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст.189 ЦПК завданнями підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до пунктів 5, 7, 8 ч.2 ст.197 ЦПК підготовчому засіданні суд може роз`яснювати учасникам справи, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

За змістом положень ст ст.102, 103 ЦПК для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд призначає експертизу.

Суд вважає, що особа, яка подає позовну заяву, вправі очікувати від суду застосування вказаних норм процесуального законодавства, які надають їй право звернення з позовом із можливістю подальшого вирішення процесуальних питань щодо визначення предмета доказування, надання та витребування доказів в встановленому порядку.

Застосування принципу пропорційності при здійсненні судочинства вимагає такого тлумачення процесуального закону, яке б гарантувало особі право на судовий захист, зокрема звернення з позовною заявою до суду відповідно до приписів ч.1 ст.4 ЦПК, оскільки держава не вправі обмежувати права особи, не маючи на меті захист суспільних інтересів.

Цивільно-процесуальний закон детально регламентує строки подання доказів, що, об`єктивно, мінімізує можливі випадки зловживання правами у сфері доказування. Зокрема, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч.2 ст.83 ЦПК), а відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Тобто закріплення нормами ЦПК строку на подання доказів дозволяє вже на початку судового провадження визначитися із тактикою та стратегією ведення процесу, спрогнозувати поведінку свого процесуального опонента, визначитися із фактами, які не потребують доказування тощо.

З урахуванням того, що позивач заперечує, що підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015 та в актах від 30.05.2015 та від 31.07.2015 належить йому, представник позивача на стадії підготовчого провадження заявив клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи для визначення того, чи підписував ОСОБА_1 зазначений договір оренди землі та акти до нього.

З огляду на конкретні обставини цієї справи, суд дійшов переконання, що відмова у цій справі у призначенні судом судової почеркознавчої експертизи для визначення того, чи підписаний договір оренди земельної ділянки, не дозволить суду встановити дійсні обставини, відповідно виконати завдання правосуддя щодо справедливого розгляду справи, що відповідно є проявом надмірного формалізму.

Встановлення того, чи підписаний договір оренди ОСОБА_1 , має істотне значення для вирішення цієї справи.

З урахуванням наведеного, призначення судової почеркознавчої експертизи у цій справі, є необхідним з метою справедливого розгляду справи, оскільки позивач стверджує, що він не підписував договір оренди землі, а отже, суд, керуючись положеннями цивільно-процесуального законодавства, для встановлення істини у справі та з метою виконання завдань правосуддя, може призначити експертизу.

Дії суду, що сприяють встановленню істини у справі, в жодному разі не повинні сприйматися як дії щодо захисту однієї із сторін процесу. Цивільний процес є формою реалізації правосуддя, яка забезпечує і гарантії здійснення правосуддя, і гарантії права громадян на судовий захист. Такий зв`язок правосуддя і цивільного судочинства пояснює їх принципову єдність як змісту і форми.

Враховуючи наведене, суд вважає, що по справі є необхідність у проведенні почеркознавчої експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Означена правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року в справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року в справі №917/50/17.

Зокрема згідно з ч.1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У пункті 17 постанови Пленум Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

В даному випадку для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Зокрема без висновку експерта неможливо встановити чи підписував ОСОБА_1 договір оренди землі між ОСОБА_1 та ПрАТ «ПК «Поділля» від 30.07.2015.

Приписами ч. 3. ст. 103 ЦПК України унормовано, що при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Враховуючи, що сторонами не досягнуто згоди щодо обрання експерта або експертної установи, якій варто доручити проведення експертизи, суд вважає, що експертну установу повинен визначити суд. Суд вважає, що проведення експертизи варто доручити Хмельницькому відділенню Київського НДІСЕ (29013, м. Хмельницький, вул. Володимирська, 109, електронна адреса: ). На вирішення експерта варто поставити наступне питання: чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015, що укладений між орендодавцем ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ «ПК Поділля», а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016 безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою?

Пунктами 3.1 та 3.3 Інструкція про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) передбачено, що експертиза проводиться після подання органом (особою), який (яка) її призначив(ла) (залучив(ла) експерта), матеріалів, оформлених згідно з вимогами процесуального законодавства та цієї Інструкції. У документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до п.1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п.1.3 вказаних рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган, який призначив експертизу, має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган, який призначив експертизу, зобов`язаний зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи (пункт 1.4. Розділу І Рекомендацій).

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням (п. 1.5 Рекомендацій).

Пунктом 1.7 також визначено, що експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Відповідно до 1.6. та п 1.7. рекомендацій, експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Положеннями Науково - методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, визначено, що якщо з певних причин виконати будь - які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Відповідно до п. 3.4 вищезазначеної Інструкції, вилучення об`єктів, що підлягають дослідженню, та відібрання зразків оформлюються протоколом згідно з вимогами процесуального законодавства. У них, крім загальних реквізитів такого роду документів, зазначається, які саме зразки були вилучені або відібрані, їх кількість, умови відбору або вилучення, а також інші обставини, що мають значення для вирішення поставлених питань.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (заява № 616 79/00) від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Зі змісту постанови Вінницького апеляційного суду від 28.07.2022, якою скасовано ухвалу Тростянецького районного суду Вінницької області від 16.06.2022, випливає, що суд, на виконання вимог ст. ст. 104, 107 ЦПК України, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, повинен був надати експерту об`єкти дослідження (оригінали досліджуваних документів) і зразки для порівняльного дослідження: вільні зразки підпису (почерку) позивача ОСОБА_1 станом на час підписання оспорюваних документів, а також умовно-вільні та експериментальні зразки, з оформленням їх відповідно до п. 3.4. Інструкції.

В судому засіданні, яке відбулося 30.08.2022, від позивача ОСОБА_1 відібрані експериментальні зразки підписів, а саме вчинені правою рукою і лівою рукою в положенні сидячи, правою та лівою рукою в положенні стоячи в тому числі з лінуванням і без. Експериментальні зразки відібрані у ОСОБА_1 посвідчені суддею, представниками позивача і відповідача та секретарем судового засідання.

В заявленому клопотанні сторона позивача просить надати в розпорядження експертів в якості порівняльних зразків умовно-вільні зразки підпису позивача у позовній заяві та в решті письмових заяв і копій документів, поданих до суду.

На думку суду, зазначені стороною позивача документи відповідають вимогам зазначених вище норм та можуть бути надані експертам в якості умовно-вільних зразків ОСОБА_1 .

Щодо вільних зразків підпису ОСОБА_1 , представник позивача вказує про неможливість їхнього надання, про що повідомлено в підготовчому засіданні.

Представник відповідача в своїх запереченнях на клопотання представника позивача про призначення експертизи акцентує увагу на тому, що суд в силу дії пунктів 1.3 та 1.4 Рекомендацій зобов`язаний надати експерту, зокрема вільні зразки підпису позивача, про що зазначено у постанові Вінницького апеляційного суду від 28.07.2022.

На думку суду такі рекомендації в ієрархії інших правових актів носять лише рекомендаційний характер з метою формування єдиного підходу при проведенні судових експертиз і підвищення якості проведення судових експертиз та включають комплекс заходів які пропонується вчинити з метою ефективнішого виконання того чи іншого завдання, крім того в даних пунктах не заначено, що орган який призначає експертизу зобов`язаний надати експерту вільні та умовно-вільні зразки підпису.

Разом з тим, з урахуванням вимог постанови Вінницького апеляційного суду від 28.07.2022, в якій констатовано, що в силу вимог ст. ст. 104, 107 ЦПК України, Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, Тростянецький районний суд, повинен був надати експерту, зокрема, зразки для порівняльного дослідження: вільні зразки підпису (почерку) позивача ОСОБА_1 станом на час підписання оспорюваних документів, суд вважає за необхідне витребувати у позивача вільні зразки його підпису не менш, як на 15 аркушах.

За приписами абз 3 п. 1.10 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертних та експертних досліджень, якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Стороною позивача не наведено обґрунтованих причин щодо відсутності можливості виконати вимоги щодо надання вільних зразків підпису позивача.

Варто звернути увагу учасників справи на вимоги ст. 109 ЦПК України, в силу яких у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Таким чином, клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи варто задовольнити частково.

Суд звертає увагу, що призначення експертизи не порушує прав відповідача, а є лише способом доведення позивачем своїх вимог. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, суд оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Відповідно до вимог ст. ст. 252, 253 ЦПК України суд зупиняє провадження у справі на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 102, 103, 107, 252, 253, 259, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача - адвоката Тимощука Євгенія Петровича про призначення судової почеркознавчої експертизи - задовольнити частково.

Призначити у справі №147/326/22 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі, судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити питання:

- Чи виконаний підпис у договорі оренди землі від 30.07.2015, що укладений між орендодавцем ОСОБА_1 та орендарем ПрАТ «ПК Поділля», а також в акті визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015, акті приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016 безпосередньо ОСОБА_1 чи іншою особою?

Зобов`язати ОСОБА_1 надати вільні зразки підпису виконані не менш ніж на 15 документах.

Доручити проведення судової почеркознавчої експертизи експертам Хмельницького відділення Київського НДІСЕ (29013, м. Хмельницький, вулиця Володимирська, 109, Електронна адреса: ).

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 .

Роз`яснити ОСОБА_1 , що в разі ухилення від оплати вартості судової експертизи, ухвалу про призначення судової експертизи буде скасовано, а справу розглянуто на підставі наявних в ній доказів.

У разі несплати вартості експертизи у встановлений експертом строк, повернути справу до суду для вирішення питання про скасування даної ухвали.

Роз`яснити сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, які передбачені ст. 109 ЦПК України, згідно якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Продовольча Компанія «Поділля» про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою шляхом повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння та скасування реєстрації договору оренди землі.

Надати експерту для дослідження:

- оригінал договору оренди землі від 30.07.2015, який укладений між ОСОБА_1 та ПрАТ "ПК Поділля"; оригінал акта визначення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) від 30.07.2015; оригінал акта приймання-передачі земельної ділянки в оренду від 31.05.2016;

- в якості порівняльних зразків умовно-вільні зразки підпису позивача у позовній заяві та в решті письмових заяв і копій документів, поданих до суду та експериментальні зразки підпису ОСОБА_1 на 21 аркуші.

Попередити експерта, якому буде доручено проведення вказаної експертизи, про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384, 385 КК України, за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Висновок експерта повинен відповідати вимогам ст. 102 ЦПК України.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду у п`ятнадцятиденний строк з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду виготовлено 14 вересня 2022 року.

Суддя О. Г. Борейко