справа № 362/308/22 головуючий у суді І інстанції Марчук О.Л.
провадження № 22-ц/824/9502/2022 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Тюменцевою Тетяною Юріївною, на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків терміном у 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснено позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, визнано неподаною та повернуто позивачеві.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 , через представника - Тюменцеву Тетяну Юріївну , подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

При цьому зазначила, що ухвала Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року винесена з неповним з`ясуванням матеріалів справи №362/308/22 у зв`язку з веденням бойових дій на території Київської області, враховуючи місто Васильків, а також з наявністю нових обставин, що підлягають встановленню, докази, які підлягають дослідженню чи оцінці та порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

В апеляційній скарзі позивач наголошує на вчасному виконанні вимог ухвали суду від 26 січня 2022 року без порушень процесуального строку, що підтверджується відстеженням поштового відправлення №529, де вказано, що заява про усунення недоліків позовної заяви відправлена 18 лютого 2022 року. При цьому наголошує, що вказане відправлення було отримане Васильківським міськрайонним судом лише 17 травня 2022 року у зв`язку із вторгненням на територію України із збройною агресією російської федерації та веденням бойових дій, зокрема, на території Київської області, включно й в місті Василькові. Відтак, сторона позивача вважає, що судом першої інстанції при винесенні ухвали суду від 05 травня 2022 року в справі 362/308/22 про повернення позовної заяви не було відомо про те, що позивачем було реалізовано право на усунення недоліків позовної заяви та направлено на адресу суду відповідну заяву, тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку під час постановлення ухвали про повернення позовної заяви.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 серпня 2022 року було відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Тюменцевою Тетяною Юріївною, на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності та надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Однак, відзив до суду не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої ст. 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. В одній із зазначених справ заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд апеляційної інстанції створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів та апеляційної скарги, а також, надав сторонам строк для подачі відзиву.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників. (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

Враховуючи вищезазначене, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Колегія суддів, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України судове рішення має відповідати, в тому числі, на такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що недоліки позовної заяви, визначені ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2022 року позивач у встановлений строк не усунув.

Оцінюючи висновки суду колегія суддів виходить з такого.

Згідно із положеннями частини першої - третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Судом установлено, що в січні 2022 року позивач ОСОБА_1 , через представника - Тюменцеву Тетяну Юріївну , звернулася до Васильківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про виділення в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2022 року позовну заяву залишено без руху. Судом першої інстанції зазначено, що позивачем порушено пункти 2 і 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, а саме: відсутня інформація щодо місця проживання позивача та способу (способів) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншого способу (способів) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Суд першої інстанції обґрунтовує це тим, що позовна заява містить лише адресу реєстрації позивача, а пункти 1 та 5 прохальної частини позовної заяви не є позовними по своїй суті, оскільки не стосуються предмету позову. Васильківський міськрайонний суд Київської області також наголошує на необхідності уточнити вимоги пунктів 2, 3, 4 прохальної частини позову, зазначивши прізвище, ім`я та по батькові особи, які позивач просить виділити в натурі частки земельних ділянок. Окрім того, позивачу роз`яснено необхідність надати копію позовної заяви для відповідача у відповідності до ст. 177 ЦПК України.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року позовну заяву повернуто позивачу.

Повертаючи заяву позивачу, суд першої інстанції зазначив, що недоліки, які викладені в ухвалі Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2022 року не усунуто.

Проте, колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Матеріали цивільної справи № 362/308/22 містять заяву про виконання вимог ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2022 року, подану представником ОСОБА_1 - Тюменцевою Тетяною Юріївною , зареєстровану канцелярією Васильківського міськрайонного суду Київської області 17 травня 2022 року, про що свідчить відмітка про отримання судом заяви за вх. № 4620 (а.с. 21). Однак, вищевказана заява датована 18 лютого 2022 року та відправлена того ж дня засобами поштового зв`язку, про що свідчить відмітка про дату оформлення відправлення на конверті (а.с. 29).

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 днів та Указами Президента України від 14 березня 2022 року, 18 квітня 2022 року, 17 травня 2022 року та 12 серпня 2022 року дію воєнного стану продовжено.

Територія Київської області перебувала під окупацією російської федерації з 24 лютого 2022 року до початку контрнаступу Збройних Сил України, що розпочався 28 березня 2022 року та закінчився звільненням територій 02 квітня 2022 року.

Протягом періоду перебування окупаційних військ у Київській області, у тому числі й в місті Васильків, акціонерне товариство «Укрпошта» тимчасово призупинило свою роботу та не здійснювало відправку під час ведення активних бойових дій.

При цьому, варто зазначити, що Верховний Суд у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц вказує на те, що сам по собі факт введення в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року та продовження його до 23 серпня 2022 року не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії. У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 4 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Отже, з урахуванням встановлених у даній справі обставин щодо вчасного виконання вимог ухвали про усунення недоліків, висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви ОСОБА_1 у зв`язку з неусуненням недоліків є передчасним, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно із вимогами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги заслуговують на увагу, а висновок суду щодо повернення позовної заяви є необґрунтованим та не відповідає нормам діючого законодавства, тому, відповідно до положень статті 379 ЦПК України ухвала підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Тюменцевою Тетяною Юріївною, на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області - задовольнити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 05 травня 2022 року - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І.Мостова