Справа № 570/2980/14-ц
Номер провадження 2-п/570/18/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 року

Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Красовського О.О., розглянувши в м. Рівне заяву ОСОБА_1 , підписану представником - ОСОБА_2 про поновлення процесуальних строків для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 20.10.2014 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Фінанс" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 12.01.2022 року звернувся до суду з заявою, яка підписана його представником - адвокатом Павлюк І.А., про перегляд заочного рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 20.10.2014 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В обґрунтування заяви зазначає, що будь-яких документів він від суду не отримував, та не знав про сам факт наявності справи та судових засідань. Тому вважає, що він не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин. Про існування такого рішення дізнався лише 22.12.2021 року, після ознайомлення з матеріалами справи № 570/2980/14-ц. Підставою для ознайомлення із справою стало те, що відповідачеві стало відомо про винесення ухвали про обмеження його виїзду за кордон. Також просить поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 20 жовтня 2014 року у цивільній справі № 570/2980/14-ц.

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 06 вересня 2022 року відмовлено в задоволенні заяви про поновлення процесуальних строків для звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду. Заяву представника відповідача адвоката- Павлюк І.А. про перегляд заочного рішення повернено заявнику.

На судове рішення представником відповідача подано апеляційну скаргу, де покликалась на його незаконність і необґрунтованість, які полягали в порушенні норм процесуального права. Автор апеляційної скарги зазначає, що при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду з заявою про поновлення процесуального строку на подання такої заяви підлягають врахуванню висновки Великої Палати Верховного Суду в постанові від 09 листопада 2021 року в справі №214/5505/16. Так, судом вищої інстанції в розрізі спірного процесуального питання зазначено, що внаслідок подання заяви про перегляд заочного рішення суду поза межами визначеного законом строку та за відсутності підстав для його поновлення суд першої інстанції відповідно до вимог процесуального законодавства має залишити цю заяву без задоволення.

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ постановою від 06.12.2022 року апеляційну скаргу представника відповідача адвоката Павлюк Ірини Анатоліївни задовольнив. Ухвалу Рівненського районного суду Рівненської області від 06 вересня 2022 року скасував і направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. У постанові суду зазначено, що у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

Зважаючи на приписи постанови Рівненського апеляційного суду від 06.12.2022 року судом провадиться розгляд заяви ОСОБА_1 .

За приписами статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Отже, законодавець визначає, що розгляд такої заяви проводиться без виклику сторін.

При розгляді заяви суд зазначає наступне.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики ЄСПЛ випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на перегляд заочного рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України. Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження остаточного судового рішення є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці ЄСПЛ. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, пропущеного на значний термін, є порушенням вимог статті 6 Конвенції щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута. Судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Зазначена позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 25.04.2022 року, справа № 2-971/10, провадження № 61-20ск22, висновки якої підлягають врахуванню для судів інших інстанцій.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Надаючи оцінку причинам пропуску строку звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення суд виходить з того, що відповідач не проявляв належної зацікавленості до справи, яка розглядалася у 2014 році.

Як вбачається з матеріалів справи, судові повістки, направлені на адресу відповідача, повернуті до суду за закінченням терміну зберігання.

Відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є:

1) день вручення судової повістки під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки особі. Зазначена позиція висвітлена в постанові ВС України у складі суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 30.11.2022 року у справі № 760/25978/13-ц, провадження № 61-6788св22, висновки якої підлягають врахуванню для судів інших інстанцій.

Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За таких обставин відповідач вважається таким, що повідомлений про час та місце розгляду справи.

Справа розглянута на підставі наявних доказів, які досліджені у повному обсязі.

Незнання через байдужість до своїх прав про порушення права або небажання дізнатися про це не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Так, справа була розглянута 20.10.2014 року.

Копія рішення суду була надіслана сторонам.

Рішення суду набрало законної сили 16.12.2014 року.

Враховуючи зазначене та те, що заявником не надано доказів, які були об`єктивно непереборними на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає поважних причин пропуску строку звернення до суду та відповідно підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з заявою про перегляд вищезазначеного заочного рішення.

Щодо ухвалення рішення за результатами розгляду заяви, то суд зазначає наступне.

При вирішенні питання про прийняття до розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду з заявою про поновлення процесуального строку на подання такої заяви підлягають врахуванню висновки Великої Палати Верховного Суду в постанові від 09 листопада 2021 року в справі №214/5505/16.

Так, судом вищої інстанції в розрізі спірного процесуального питання зазначено, що внаслідок подання заяви про перегляд заочного рішення суду поза межами визначеного законом строку та за відсутності підстав для його поновлення суд першої інстанції відповідно до вимог процесуального законодавства має залишити цю заяву без задоволення.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» Цивільного процесуального кодексу України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цю норму треба розуміти як таку, що стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання.

Спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ Цивільного процесуального кодексу України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України.

Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

Як уже зазначалося, відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи зазначені правові висновки та норми процесуального права, з`ясовуючи обставини справи та наявні у ній матеріали, суд вважає неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, а тому суд має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У даному випадку не можна стверджувати, що відповідач був чи буде позбавлений права на доступ до суду через те, що йому не була забезпечена можливість перегляду заочного рішення і у зв`язку з цим чиняться правові перешкоди у здійсненні цього права. Адже судом була розглянута заява відповідача як перший раз, так і наразі, досить детально судом були досліджені питання, що порушені заявником та з приводу розгляду заяви судом ухвалено відповідне рішення.

Керуючись Главою 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_1 , яка підписана його представником адвокатом Павлюк І.А. про перегляд заочного рішення Рівненського районного суду Рівненської області від 20.10.2014 року.

Судом зазначається, що підстава для прийняття судом рішення про залишення заяви без задоволення - неможливість поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Рівненського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: Красовський О.О.