ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/2389/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" червня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Каліушко Ф.А., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Палієнка Олександра Андрійовича про зустрічне забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Затварницької Інни Петрівни, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шандиби Людмили Іванівни та Приватного нотаріуса Переяслав-Хмельницького нотаріального округу Київської області Воробей Оксани Михайлівни, про визнання правочину недійсним та витребування майна.

16 червня 2020 року до Дарницького районного суд м. Києва надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Палієнка Олександра Андрійовича про зустрічне забезпечення позову, яка обґрунтована тим, що ухвалою суду від 05.02.2019 було задоволено заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову та заборонено будь-яким державним реєстраторам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі права власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, в тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, посадовим особам, які уповноважені здійснювати такі дії щодо об`єкта нерухомого майна, а саме: нежитлового приміщення, нежилих приміщень №№1, 2, 3 (групи приміщень №462) в літ. А, загальною площею 155,10 кв.м (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 63), яке розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .

Посилаючись на те, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 05 лютого 2019 року про забезпечення позову була постановлена з порушенням норм Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), звернення заявника не було мотивовано легітимними цілями, вжиті зазначеною ухвалою суду заходи забезпечення позову завдали ОСОБА_1 збитків на суму 366 584,25 грн., які він має сплатити за прострочення виконання умов договору позики через неможливість реалізувати предмет іпотеки на підставі рішення суду, зокрема спірного нерухомого майна, а також на вимоги п. 1 ч. 2 ст. 154 ЦПК України, заявник просив суд застосувати заходи зустрічного забезпечення, зобов`язавши позивача в межах розгляду даної справи внести на депозитний рахунок Дарницького районного суду м. Києва грошові кошти у розмірі 1 000 000 грн.

Дослідивши матеріали цивільної справи, заяву про зустрічне забезпечення, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Аналіз вищенаведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Отже питання щодо зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів в розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку з забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник в порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом і не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову мають гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

На обґрунтування доводів заяви про зустрічне забезпечення позову представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Палієнко Олександр Андрійович зазначив про те, що позивач не є громадянином України, у нього відсутнє майно на території України, а також те, що задоволення заяви про забезпечення позову вже завдало ОСОБА_1 збитків на суму 366 584,25 грн., які він має сплатити за прострочення виконання умов договору позики через неможливість реалізувати предмет іпотеки на підставі рішення суду.

Однак, заява про зустрічне забезпечення позову не містить доказів того, що майновий стан позивача або його дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, а відтак, врахувавши обставини справи, предмет спору, суд приходить до висновку, що клопотання про зустрічне забезпечення є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись стст. 81, 154 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Палієнка Олександра Андрійовича про зустрічне забезпечення позову - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Дарницький районний суд міста Києва.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.