Номер провадження: 22-ц/813/8399/22
Головуючий у першій інстанції Васильків О.В.
Доповідач Воронцова Л. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого Воронцової Л.П. (суддя-доповідач),

суддів: Ігнатенко П.Я.,

Полікарпової О.М.,

за участю секретаря: Кузьміч Г.Р.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк "Південний" на ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2022 року про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Банку "Південний" про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов`язання здійснити певні дії, визнання заборгованості відсутньою, визнання іпотеки припиненою,

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2021 року адвокат Гаврилюк Юлія Ігорівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 02.02.2022 року, просила:

- Визнати відмову Акціонерного Банку "Південний" щодо проведення реструктуризації кредитних зобов`язань за Кредитним договором №В 19 від 19.01.2007 року споживачу ОСОБА_1 - неправомірною.

- Провести рекструктуризацію зобов`язання ОСОБА_1 за Кредитним договором №В 19, укладеним 19.01.2007 року між ОСОБА_1 та Акціонерним Банком "Південний" відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті".

- Визнати відсутність заборгованості ОСОБА_1 перед Акціонерним Банком "Південний" за кредитним договором №В 19 від 19.01.2007 року, та визнати всі зобов`язання ОСОБА_1 за кредитним договором №В 19 від 19.01.2007 року припиненими.

- Визнати кредитний договір №В 19 від 19.01.2007 року, укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним Банком "Південний" - припиненим.

- Визнати іпотеку за Іпотечним договором від 22.01.2007 року, укладеним між ОСОБА_1 та Акціонерним Банком "Південний" припиненою.

19 вересня 2022 року представник позивача ОСОБА_2 подала до суду заяву про забезпечення позову, в якій просила вжити заходи забезпечення позову шляхом:

- заборони суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним та приватним нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

- заборони Акціонерному банку "Південний" вчиняти будь-які дії щодо набуття права власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку статті 37 Закону України "Про іпотеку", в тому числі передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання.

- заборони державним та приватним виконавцям реалізовувати арештоване майно, шляхом проведення електронних торгів, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначила, що у сторін по справі виник спір щодо розміру заборгованості за кредитним договором, АБ "Південний" протиправно відмовив у проведенні рекструктуризації заборгованості за кредитним договором.

Посилається на наявність реальних підстав вважати, що невжиття заходів забезпечення може унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист і поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких ОСОБА_1 звернулася до суду, існує реальна загроза щодо подальшого протиправного набуття права власності на предмет іпотеки кредитором.

При цьому зазначає, що від АБ "Південний" у лютому 2022 року надійшов лист за вих. №14-001-5816-2022, яким повідомлено позивача про необхідність сплати суми заборгованості за кредитним договором, з сумою якої вона не погоджується.

У разі несплати відповідної суми АБ "Південний" має намір звернути стягнення на іпотечне майно шляхом прийняття іпотекодержателем предмета іпотеки у власність в порядку ст. 37 Закону України "Про іпотеку".

Ухвалою суду від 19 вересня 2022 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позовної заяви, - задоволено частково. Заборонено суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним та приватним нотаріусам здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, ПАТ АБ Південний, від імені якого діє адвокат Кувшинова В.П. подала апеляційну скаргу, в обґрунтування якої зазначила, про те, що ухвала суду є необґрунтованою, оскільки суд повинен був врахувати, що накладання заборони при існуючій законодавчій забороні є передчасним та неефективним заходом.

Вказує на те, що розділ VI "Прикінцеві положення" Закону України "Про іпотеку" доповнено пунктом 52 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону».

Крім того, є факт відсутності розгляду судом питання зустрічного забезпечення позову в силу приписів ст.ст. 153, 154 ЦПК України.

Зазначає, про те, що позивач в своєму позові вказує на свій неблагонадійний матеріальний стан, на що суд не звернув уваги, хоча Банк ще до розгляду заяви про забезпечення позову ставив відповідне питання з цього приводу у заяві поданій в порядку ст. ст. 135, 182, 183 ЦПК України, якою просив суд зобов`язати ОСОБА_1 внести на депозитний рахунок суду грошову суму у розмірі 36 300.00 гривень в якості забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу в порядку статті 135 ЦПК України. Таке процесуальне питання постало перед Банком у зв`язку з наявністю низки фактів, які свідчать, що позов має ознаки завідомо безпідставного. Судом не було розглянуто вказаного клопотання.

Позивач у позовній заяві надає «вибіркове» правове обґрунтування, яке має на меті створити у суду уяву, що нібито Банком було порушено «споживчі права» ОСОБА_1 посилаючись, зокрема, на Прикінцеві та Перехідні Положення ЗУ «Про споживче кредитування», який безпосередньо й не дав можливості банку провести реструктуризацію, оскільки заборгованість ОСОБА_1 станом на 01.01.2014 року була прострочена та несплачена позичальником. Ця обставина до подачі позовної заяви була відома позивачу.

Вважає, що застосування заходів забезпечення позову в рамках цієї справи, без встановлення зустрічного забезпечення позову є прямим порушення прав Банку, оскільки, якщо законодавча заборона, передбачена Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2120-1Х, втратить свою дію, Банк мав би можливість реалізувати свої права іпотекодержателя після спливу тридцяти денного строку, а позивач мав би можливість погасити борг.

Зазначає, що існування накладеної заборони судом не дасть можливості Банку реалізувати власні права за договором іпотеки, Банк буде втрачати гроші та йому буде завдаватися збиток. Зустрічне забезпечення на випадок відмови у позові у справі № 947/39794/21 відсутння. Стану status-quo між сторонами до ухвалення кінцевого рішення суду не передбачено.

Просив, скасувати ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 19.09.2022 року про забезпечення позову та постановити нове судове рішення, яким в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного банку «Південний» судові витрати у розмірі 35 481.00 (тридцять сім тисяч чотириста вісімдесят одна) гривня.

Відзив на апеляційну скаргу від учасників справи до суду не надходив.

В судове засідання учасники справи не з`явилися, належним чином про дату, час та місце судового розгляду повідомлені, колегія суддів вважає можливим розглянути справу у їх відсутність в порядку ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи частково заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, суд виходив з того, що Банком на адресу ОСОБА_1 надіслано лист-вимогу про погашення заборгованості, що свідчить про можливість звернення стягнення на предмет іпотеки та вважав достатнім засобом забезпечення позову заборону здійснення реєстраційних дій щодо предмету іпотеки.

Колегія суддів погоджується з висновком суду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 подано позов, зокрема, про визнання іпотеки за іпотечним договором від 22.01.2007 року, укладеного між нею і АБ Південний, припиненою.

Предметом вищезазначеного договору іпотеки (п.1.5) є квартира АДРЕСА_2 . (а.с. 26, 31)

07 лютого 2022 року АБ Південний направив на адресу ОСОБА_1 письмову вимогу (повідомлення) про порушення основного зобов`язання, вимагає повернути заборгованість за кредитом, яка становить 71 655, 79 дол. США протягом 60-ти календарних днів з дня одержання цієї вимоги, у разі її невиконання ініціюватиме звернення стягнення на предмет іпотеки вищезазначену квартиру в порядку позасудового врегулювання. (а.с. 177)

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду, про те, що між сторонами існує спір щодо іпотечного майна, а застосовані судом заходи забезпечення позову у вигляді заборони здійснення реєстраційних дій щодо предмету іпотеки є співмірними цим позовним вимогам.

Доводи апеляційної скарги, про те, що існує законодавча заборона на період військового часу та у 30-ти денний термін після закінчення війни ЗУ Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану від 15 березня 2022 року № 2120-IХ, яка зупиняє дію ст.ст. 37, 38, 40 ЗУ Про іпотеку, тому були відсутні підстави для забезпечення позову, у зазначений судом спосіб, є безпідставними і підлягають відхиленню, оскільки вказаний закон не перешкоджає вжиттю судом заходів забезпечення позову щодо іпотечного майна.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що судом не вирішено питання зустрічного забезпечення є безпідставними і підлягають відхиленню, оскільки передбачені ч. 3 ст. 154 ЦПК України підстави обов`язкового застосування судом зустрічного забезпечення відсутні.

Оскільки, колегія суддів не вбачає підстав для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову і задоволення апеляційної скарги Банку та скасування ухвали суду, відсутні і підстави розподілу судових витрат, понесених останнім при подачі і розгляді даної апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги не містять нові факти і засоби доказування, висновки суду не спростовують, не свідчать про незаконність ухвали суду, тому підлагають відхиленню, а судове рішення залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного Банку Південний залишити без задоволення.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий Л.П.Воронцова

Судді : П.Я.Ігнатенко

О.М.Полікарпова

Повний текст постанови суду складено 16 грудня 2022 року.