Справа № 951/389/22
Справа № 2-о/951/12/2022
УХВАЛА

про прийняття заяви до розгляду

та відкриття провадження у справі

05 липня 2022 року смт. Козова

Суддя Козівського районного суду Тернопільської області Братків І. І., перевіривши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звер нувся до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту належності правовстановлюючих документів.

Разом із вказаною заявою заявник подав клопотання про звільнення від сплати судового збору обґрунтовуючи клопотання тим, що він є особою похилого віку, понад рік не працевлаштований та не отримує доходів. Досягнувши пенсійного віку виявив бажання реалізувати своє право на пенсійне забезпечення, однак у такому йому було відмовлено у зв`язку із помилкою у правовстановлюючих документах. Враховуючи, що він не отримує пенсійного забезпечення та немає інших доходів, стверджує, що немає змоги сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Заявник стверджує, що він є особою похилого віку, вказане підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_1 та працевлаштований, як вбачається із копії рішення про відмову у призначенні пенсії від 04.04.2022 №02. Досягнувши пенсійного віку виявив бажання реалізувати своє право на пенсійне забезпечення, однак у такому йому було відмовлено у зв`язку із помилкою у правовстановлюючих документах, про що також свідчить вищевказане рішення. Враховуючи, що він не отримує пенсійного забезпечення та немає інших доходів є достатні підстави вважати, що заявник немає змоги сплатити судовий збір.

У пункті 55 рішення у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Законом який регулює підстави звільнення та відстрочення сплати судового збору є Закон України "Про судовий збір". З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Разом з тим національне законодавство встановлює механізм відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. Так відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа N 613/76/16-ц провадження N 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору обґрунтоване тим, що в неї скрутне матеріальне становище та відсутні доходи, він є особою похилого віку та не працевлаштований на підтвердження, на підтвердження надав відповідні документи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе задовольнити клопотання заявника про звільнення його від сплати судового збору.

Заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177, 318 ЦПК України і віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Козівського районного суду Тернопільської області. Підстави для залишення заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні. Справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства за правилами окремого провадження.

Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Частиною 1 ст. 187 ЦПК України встановлено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Вказана справа не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України і її розгляд слід здійснювати за правилами загального позовного провадження, з врахуванням особливостей Розділу IV «Окреме провадження».

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 19, 175-177, 187, 293, 315, 316, 318 ЦПК України, суддя.

постановив:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за звернення до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Прийняти заяву до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління Пенсійного фонду України в Тернопільській області про встановлення факту належності правовстановлюючих документів.

Розгляд справи здійснювати за правилами окремого провадження з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Призначити судове засідання в приміщенні Козівського районного суду Тернопільської області (смт. Козова, вул. Гвардійська, 2, Тернопільської області) на 10:00 год. 27.07.2022.

У судове засідання викликати заявника та заінтересовану особу.

Копії даної ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі. Одночасно, з копією ухвали про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі надіслати заінтересованій особі копію заяви з копіями доданих до неї документів.

Запропонувати заінтересованій особі подати письмові заперечення (пояснення) стосовно заяви з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються.

Інформацію щодо даної справи учасники справи можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет за веб-адресою: http://kz.te.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І. І. Братків