Справа № 766/2605/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі довіреності діє ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), інша особа Суворовський районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, буд. 28) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України, -

встановив:

14 лютого 2022 року представник заявника через систему «Електронний суд» звернувся до суду з заявою про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України, у якій просив встановити факт народження ОСОБА_3 , народженої ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Сімферополь АР Крим. Мати: ОСОБА_1 , 1985 р.н., громадянка України, батько: ОСОБА_4 , 1977 р.н., громадянин України.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції заяву та протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.02.2022 року передано судді Булах Є.М. 14.02.2022 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України. Загальні правила цієї статті застосовуються і до заяв, поданих в порядку окремого провадження, зокрема, заяв про встановлення факту народження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, суддею встановлено, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, а саме:

- не зазначено заінтересовану особу у справі;

- не сплачено судовий збір;

- не долучено докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.02.2022 року заяву залишено без руху та надано заявнику 5-денний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

На виконання ухвали суду про залишення заяви без руху представником заявниці 16.02.2022 року подано заяву, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано головуючому судді 16.02.2022 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження заяви про усунення недоліків.

Дослідивши заяву подану представником заявника на усунення недоліків, Судом встановлено, що на виконання ухвали про залишення заяви без руху від 14.02.2022 року стороною заявником визначено статус Суворовського районного у місті Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) як інша особа, що не відповідає положенню ч. 3 ст. 42 ЦПК України.

Крім того, зі змісту заяви представника заявниці про усунення недоліків вбачається незгода з обов`язком сплати судовий збір за звернення до суду із заявою про встановлення факту народження, на підставі п. 21 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Клопотань про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору, з поданням доказів наявності підстав для звільнення (відстрочення) представником не подано.

Разом з тим, за змістом п. 21 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються заявники у справах за заявами про встановлення фактів, що мають юридичне значення, поданих у зв`язку із збройною агресією, збройним конфліктом, тимчасовою окупацією території України, надзвичайними ситуаціями природного чи техногенного характеру, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Отже законодавцем чітко визначено причинно-наслідковий зв`язок між подією (збройна агресія, конфлікт тощо), яка потягла дію наслідок (вимушене переселення, загибель тощо), який і повинен бути підтверджені судом як факт, що має юридичне значення.

Заявниця ж звернулася до суду із заявою про встановлення факту народження особи на окупованій території України для державної реєстрації народження дитини, проведеної державним органом України, а не у зв`язку із тим, що факт народження дитини пов`язаний зі збройною агресією, збройним конфліктом тощо.

Оскільки п.21 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» не передбачає звільнення від сплати судового збору при подачі до суду заяви про встановлення факту народження у зв`язку із тимчасовою окупацію, внаслідок якої заявник не може на території України отримати свідоцтво про народження, позаяк законодавцем чітко визначено причинно-наслідковий зв`язок між подією (збройна агресія, конфлікт тощо), яка потягла дію - наслідок (вимушене переселення, загибель тощо), який і повинен бути підтверджені судом як факт, що має юридичне значення, визначених законом, підстав для звільнення від сплати судового збору заявника, судом не встановлено.

Крім того, судом встановлено, що стороною заявника на виконання вимог ухвали про залишення заяви без руху не долучено докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи заяви та копій поданих до суду документів, що суперечить ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання заявником цих вимог та прийнятності заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Встановивши, що стороною заявника не виконано вимоги ухвали про залишення заяви без руху від 14.02.2022 року та не сплачено судовий збір, суд приходить до висновку про наявність передбачених ч. 3 ст. 185 ЦПК України підстав для повернення заяви у зв`язку з не усуненням її недоліків.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.185, 260, 353-354 ЦПК України, суддя,-

постановив:

Заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), в інтересах якої на підставі довіреності діє ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ), інша особа Суворовський районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (, місцезнаходження: 73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, буд. 28) про встановлення факту народження дитини на тимчасово окупованій території України повернути заявнику.

Копію заяви залишити в суді (ч. 6 ст. 185 ЦПК України).

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядкуст.355 ЦПК України.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.М.Булах