Провадження № 2/752/6929/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.12.2022 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Гладибороди Л.О., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі їх законного представника ОСОБА_2 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі їх законного представника ОСОБА_2 , про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом, та просить визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

В обгрунтування позову зазначає, що в 1999 році на підставі ордеру 15203 він та члени його сім`ї набули право на заселення у квартиру АДРЕСА_1 . 24.06.2010р. позивач на прохання відповідача зареєстрував у вказаній квартири новонародженого сина відповідача ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_1 новонародженого сина ОСОБА_6 . Протягом певного періоду часу відповідачі не проживали у квартирі позивача, а в 2014 році забрали свої речі та виїхали за кордон, де проживають у придбаному власному будинку. Факт реєстрації відповідача у спірній квартирі створює незручності позивачу, які полягають в необхідності сплачувати квартирну плату та оплачувати комунальні послуги з урахуванням відповідачів, які довгий час не проживають у квартирі та не беруть участі в її утриманні. Позивач ніколи не забороняв та не створював перешкод у проживанні відповідачів. Наведені обставини, стали підставою для звернення до суду з відповідним позовом.

Відповідач ОСОБА_2 подала заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги до неї та своїх дітей, як законний представник, визнає та просить задовольнити їх у повному обсязі. Вказала про те, що претензій не має та не буде мати.

Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації надала письмовий висновок про заперечення проти задоволення позовних вимог у частині визнання такими, що втратили право користування житловим ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Зазначила, що діти зареєстровані та мають право користування житловою площею за місцем реєстрації їх матері.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 30.08.2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 12.12.2022р. закрито підготовче провадження в даній справі та призначено її до судового розгляду.

Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, судом встановлено наступне.

На підставі ордеру №15301 серії Б, виданого на підставі розпорядження Московської районної державної адміністрації від 03.03.1999р. №282, ОСОБА_1 з сім`єю з 5 осіб надано право на зайняття жилого приміщення площею 42,9 кв.м., яке складається з 3-х кімнат за адресою: АДРЕСА_2 .

Позивач зазначає про те, що відповідачі з 2014 року не проживають у вказаній квартирі, виїхали закордон, де живуть у придбаному будинку. Разом з тим їх реєстрація створює для нього незручності у вигляді додаткових витрат на оплату житлово-комунальних послуг.

На підтвердження факту непроживання відповідачів у квартирі позивачем наданий Акт-довідка №2112 від 30.10.2017р.

Згідно з частиною першою статті 71 Житлового кодексу Української РСР жиле приміщення за тимчасової відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається протягом шести місяців.

Одночасно стаття 72 Житлового кодексу Української РСР визначає порядок визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, та передбачає, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Статтею 107 Житлового кодексу Української РСР передбачено, що наймач житлого приміщення вправі за згодою членів сім`ї в будь-який час розірвати договір найму. У разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пунктів договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Як зазначено вище, відповідач визнала позов, подавши відповідну заяву.

Третя особа заперечує проти задоволення позовних вимог, вказуючи про те, що діти зареєстровані та мають право користуватися житловою площею за місцем реєстрації їх матері.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

За ч. 6 ст. 49 ЦПК України суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

У відповідності до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Суд не вбачає у визнанні відповідачем ОСОБА_2 позову порушень прав інших відповідачів, відносно яких вона є законним представником, оскільки, вибувши на постійне місце проживання в іншу країну, вони в силу ст. 107 Житлового кодексу Української РСР втратили право користування житловим приміщенням з дня вибуття з нього.

Відповідно до положень ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням).

Як встановлено судом, відповідачі у добровільному порядку не знялися з реєстрації місця проживання, як передбачено ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», вибули в інше місце проживання, не заперечуть проти обставин, викладених у позові, позов визнають, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 19, 81, 133, 141, 259, 264, 265, 274 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі їх законного представника ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в особі їх законного представника ОСОБА_2 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1 .

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ).

Відповідач 1: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ).

Відповідач 2: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ).

Відповідач 3: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ).

Третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації (03150, м. Київ, Велика Васильківська, буд. 58).

Повний текст рішення суду складений та підписаний 19.12.2022р.

Суддя І.О. Ольшевська