Справа № 392/781/22
Провадження № 2/392/472/22
УХВАЛА

03 листопада 2022 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Бадердінової А.В., секретар судових засідань Жельман О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Назаренка Юрія Володимировича про перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження по цивільній справі №392/781/22 за позовом ОСОБА_2 в інтересах якої діє представник адвокат Головатюк Сергія Анатолійовича до Смолінської селищної ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, ОСОБА_1 та державного реєстратора Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради Фурманської Марії Олександрівни про визнання протиправними рішення,

за участю учасників справи:

представника позивача адвоката Головатюка С.А.,

представника відповідача ОСОБА_3 ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 в інтересах якого діє адвокат Головатюк С.А. звернувся до суду з даним позовом в якому просить визнати протиправними рішення.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Назаренко Ю.В. подав заяву зареєстровану судом 27.10.2022 року, в якій просив розглядати справу за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. На обґрунтування клопотання посилався на постанову Верховного Суду у справі №583/783/13 від 11.07.2019 року зокрема про те, що ч.6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи, що положення ст.19 ЦПК України в структурі законодавчого акта розташовані серед загальних положень процесуального закону, суд має право віднести справу до категорії малозначних справ на будь якій стадії її розгляду. При цьому, за змістом п.1 ч.6 ст. 19 ЦПК України, справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу притаманних їм властивостей, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета. Вважає, що у справі позивачем заявлені вимоги немайнового характеру, у зв`язку з чим в ній неможливо визначити ціну позову, а тому справа не відноситься до категорії малозначних справ відповідно до п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України. На підставі вищевикладеного та на підставі ст.277 ЦПК України просив задовольнити заяву.

Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Головатюк С.А. подав заперечення про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, зареєстровані судом 03.11.2022 року, в яких зазначив, що посилання представника відповідача на постанову Верховного Суду у справі № 583/783/18 від 11.11.2019 року є помилковим, оскільки вищевказана правова позиція стосується п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України. Разом з тим, вказав, що представник відповідача цитує лише один абзац із постанови, при цьому, у наступному абзаці постанови зазначено: «Також в матеріалах справи відсутні дані про те, що суди попередніх інстанцій віднесли справу до категорії малозначних справ як справу незначної складності та на підставі п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України. Тобто, Верховний Суд у постанові по справі №873/783/18 від 11.07.2019 року розмежовує малозначні справи, зазначені в п.1 та п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України і приходить до висновку, що справи в яких предметом позову є вимоги немайнового характеру відносяться до категорії малозначних справ не на підставі п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України, а на підставі п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України. А тому, на підставі вищевикладеного вважає, що заява представника відповідача є необґрунтованою і має бути залишена судом без задоволення.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Назаренко Ю.В. підтримав заяву із підстав викладеній у ній та просив її задовольнити.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 адвокат Головатюк С.А. підтримав письмові заперечення, та наголосив, що оскільки судом, при відкритті провадження у справі визначено справу, як незначної складності та відповідна вказана правова позиція не може бути застосована у даній справі.

Заслухавши представників позивача та відповідача, проаналізувавши заяву та заперечення на вказану заяву, суд приходить до таких висновків.

Частинами 1 та 2 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України суд здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно п.4 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України наголошується, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються - малозначні справи.

В розумінні ч.6 ст.19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги непов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Поданий позов є незначної складності, визнаний судом малозначним та його призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження.

Ч. 3 ст. 13 ЦПК України передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

В даному випадку представник позивача при подачі позову скористався своїм правом та клопотав перед судом про проведення розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 08.08.2022 року в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ст.277 ЦПК, яка виступає регулятором вирішення питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження зазначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

За змістом ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження, позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є зокрема справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, при відкритті провадження вказана цивільна справа була визнана малозначною в силу п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України.

Главою 10 ЦПК України регламентовано розгляд справ у порядку спрощеного провадження.

Так, частиною першої статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, крім іншого, малозначні справи.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст.274 ЦПК України, визначено справи, які можуть розглядатися в порядку спрощеного провадження.

Як вбачається із позовних вимог, предметом позову є визнання протиправними рішеннь та їх скасування, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагає обов`язкового розгляду справи в порядку загального позовного провадження дослідження доказів, надання пояснення та заперечень сторонами можливе під час розгляду справи у спрощеному позовному провадженні з викликом (повідомленням) сторін. Крім того, розгляд справи в спрощеному провадженні буде сприяти дотриманню розумності строків її розгляду.

Окрім того, посилання представника відповідача на постанову Верховного Суду України по справі №873/783/18 від 11.07.2019 року не знайшли свого підтвердження, оскільки в даній постанові суд прийшов до висновку, що справи в яких предметом позову є вимоги немайнового характеру відносяться до категорії малозначних справ не на підставі п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України, а на підставі п.2 ч.6 ст.19 ЦПК України. Тому при відкриті провадження, судом було вірно застосовано п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України.

Враховуючи наведене, вивчивши заяву представника відповідача та заперечення представника позивача, суд приходить до переконання, що для повного та всебічного встановлення обставин справи немає необхідності проведення розгляду справи у порядку загального позовного провадження, а тому заперечення щодо переходу розгляду справи в загальне позовне провадження, слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 19, 274, 277, 279 ЦПК України, с

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Назаренка Юрія Володимировича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, - залишити без задоволення.

Ухвалу оскарженню не підлягає.

Суддя Альона Володимирівна Бадердінова