Справа № 309/2024/22
Провадження № 2/309/413/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в особі

головуючого судді: Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання: Бринзей Н.М.

позивача: ОСОБА_1

відповідачки: ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Посилається на те, що проживав з відповідачкою у шлюбі, який зареєстровано 28.10.2017 року у Хустському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис №227. Від цього шлюбу у них народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вважає, що їхній шлюб виявився невдалим, у них не складувалися взаємні відносини з самого початку сімейного життя через різні погляди на сімейні цінності та особисте бачення у подружніх взаємовідносинах, вони є людьми з різними характерами та поглядами на шлюб та сім`ю, мають кожен свої життєві інтереси. Під час шлюбу на ґрунті вище наведеного у них постійно виникали суперечності у ставленні кожного з них до сімейних прав та обов`язків, що призвело до повного розпаду їхньої сім`ї. З січня 2021 року і на час звернення до суду вони разом не проживають і не ведуть спільного господарства, наміру на збереження сім`ї у них має. Після припинення фактичних шлюбних відносин віз з сином переїхав до будинку своїх батьків де проживає по теперішній час. Тому він дійшов до переконання про неможливість їхнього подальшого життя у шлюбі, просив не надавати їм строку на примирення.

В судовому засіданні позивач свої вимоги підтримав, суду пояснив що їхні відносини з відповідачкою повністю припинені, сама відповідачка їздить за кордон та збирається залишитися там працювати і влаштувати своє особисте життя розірвавши з ним шлюб. Тому просив суд задовольнити позовні вимоги та розірвати шлюб між ними, а також враховуючи те, що дитина після фактичного припинення шлюбних відносин постійно проживає з ним, просив суд залишити малолітнього сина на подальшому вихованні та утриманні біля нього.

Відповідачка ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що на позовну заяву відзиву не подавала, так як обставини викладені позивачем у позовній визнає. При цьому відповідачка визнала ту обставину, що припинила шлюбні відносини з позивачем та на не проживає з ним у шлюбі з січня 2021 року, через різні погляди на сімейні цінності та особисте бачення у ролі чоловіка та дружини в шлюбних взаємовідносинах. Вона має намір влаштувати своє життя та виїхати за кордон на запрошення для постійної роботи, тому з позивачем у добровільному порядку вирішили питання залишення дитини на вихованні з батьком. При розірванні шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_4 », так як всі документи для виїзду за кордон вона оформила на нешлюбне прізвище.

Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилось.

Заслухавши пояснення сторін та дослідивши додані до справи письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вбачається, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідно до ст.ст.110-112 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Згідно ст.24 СК України зі змінами та доповненнями внесеними від 10.01.2002 року, «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».

Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання».

Судом встановлено, що сторони проживають в шлюбі, який зареєстровано 28.10.2017 року у Хустському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатської області, про що зроблено відповідний актовий запис №227. Від цього шлюбу у сторін народився син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В судовому засіданні встановлено, що сторони припинили свої шлюбні відносини та разом не проживають з січня 2021 року, з вказаного періоду не ведуть спільного господарства. Під час розгляду справи в судовому засіданні сторони категорично на полягали на розірванні шлюбу між ними, ствердивши неможливість їхнього примирення та збереження їхнього шлюбу. З пояснень сторін в судовому засіданні встановлено, що їхній неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з січня 2021 року постійно проживає з позивачем та знаходиться на його утриманні і вихованні, за взаємною згодою обох батьків в АДРЕСА_1 . Наведені обставини підтверджуються наданим до справи актом обстеження житлово-побутових і матеріальних умов громадянина, що складений представником Хустської міської ради від 06.06.2021 року.

Причина розірвання шлюбу з встановлених матеріалів справи в суді є те, що сторони не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть, разом не проживають і не бажають збереження їхнього шлюбу. Сторони в своїх поясненнях висловили бажання про розірвання шлюбу. Після розірвання шлюбу відповідачка просила залишити їй прізвище « ОСОБА_4 », так як всі документи для виїзду за кордон вона оформила на нешлюбне прізвище і позивач проти цього не заперечив.

З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, їхній шлюб має формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Позивач на розірванні шлюбу наполягає, відповідачка не заперечує проти розірвання шлюбу, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.

Керуючись ст.ст. 12,13,81,141,258,259,263-265,289,354 ЦПК України, ст.ст.105,110,112, СК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 28.10.2017 року у Хустському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Закарпатської області, за актовим записом №227 - розірвати.

За взаємним погодженням між сторонами їхній неповнолітній син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 залишається на вихованні та проживанні разом з батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після розірвання шлюбу залишити відповідачці прізвище « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.