КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/488/22
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6248/2022
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ :

суддя-доповідач Слюсар Т.А.

суддів: Коцюрби О.П., Білич І.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною заступника керівника Київської міської прокуратури на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 20 січня 2022 року у складі судді Гринчак О.І.,

у справі за позовом першого заступника керівника Київської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , обслуговуючого кооперативу "Автокооператив по будівництву та експлуатації гаражів, автостоянок для зберігання транспортних засобів інвалідів, пенсіонерів та учасників бойових дій Деснянського району міста Києва "НІКА СЕРВІС", товариства з обмеженою відповідальністю "РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП" про скасування рішень про державну реєстрацію та визнання недійсними правочинів,-

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2021 року Перший заступник керівника Київської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся у суд із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , обслуговуючого кооперативу «Автокооператив по будівництву та експлуатації гаражів, автостоянок для зберігання транспортних засобів інвалідів, пенсіонерів та учасників бойових дій Деснянського району міста Києва «НІКА СЕРВІС», ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП» про скасування рішень про державну реєстрацію та визнання недійсними правочинів,

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 20 січня 2022 року позовну заяву першого заступника керівника Київської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради повернуто позивачу.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись неправильне застосування норм матеріального (ст.167 Господарського кодексу України) та з порушення норм процесуального права (ст. ст. З, 4, 19, 50, 188 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 20 Господарського процесуального кодексу України), просить ухвалу районного суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Не погоджується з висновком суду про те, що позовні вимоги прокурора, пов`язані з корпоративними правами учасників товариства, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 20 ГПК України сторонами корпоративного спору є або юридична особа та її учасник (засновник, акціонер, член), зокрема учасник, який вибув, або лише учасники (засновники, акціонери, члени) юридичної особи як особи, які володіють корпоративними правами, разом з тим, позивачем у даній справі є Київська міська рада, яка не є учасником товариства, а позовні вимоги у вказаному спорі звернуті до відповідачів з метою поновлення інтересів держави, які у даному випадку полягають у тому, що всупереч встановленому законодавством порядку, право власності на самочинно збудовані об`єкти нерухомого майна зареєстровано за фізичними та юридичними особами з подальшою передачею цих прав на підставі правочинів іншим суб`єктам господарювання, які не відповідають вимогам закону та спрямовані на незаконне використання земельної ділянки в Деснянському районі м. Києва, на якій вказані об`єкти розташовані.

Зазначає, в порядку цивільного судочинства можуть розглядатися будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства, а предметом позову є цивільні права, які, на думку позивача, є порушеними, оспореними чи невизнаними.

Крім того, вказує, що судом першої інстанції не враховано, що позовні вимоги до кількох відповідачів, серед яких є хоча б одна фізична особа, мають розглядатися в одному провадженні, якщо такі вимоги однорідні, нерозривно пов`язані між собою та від вирішення однієї з них залежить вирішення інших вимог. Вирішення за правилами господарського судочинства такого спору в частині позовних вимог до юридичної особи, а за правилами цивільного судочинства - в частині позовних вимог до фізичної особи порушуватиме принци повноти, всебічності й об`єктивності з`ясування обставин справи, оскільки дослідження одного і того ж самого предмета, а також одних і тих самих підстав позову здійснюватиметься судами різних юрисдикцій, що не гарантує дотримання принципу правової визначеності.

Також вважає, що висновок суду першої інстанції про віднесення справи в частині позовних вимог до OK «НІКА СЕРВІС», ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП» про скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нежитлові приміщення та визнання недійсних правочинів до юрисдикції господарських судів є помилковим та не відповідає принципу правової визначеності.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Повертаючи позовну заяву районний суд виходив з того, що вимоги заявлені в позові вимоги, підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства та в суду немає законних підстав для їх роз`єднання в окремі провадження.

Судова колегія вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм ЦПК України з огляду на наступне.

За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних та юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.

Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до його відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.

Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У частині першій статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, у якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа. Отже, у порядку цивільного судочинства за загальним правилом можна розглядати будь-які справи, у яких хоча б одна зі сторін зазвичай є фізичною особою, якщо їх вирішення не віднесено до інших видів судочинства.

Перелік категорій справ, що підлягають розгляду в порядку господарського судочинства, визначено у статті 20 ГПК України.

Так, частиною першою статті 20 ГПК України, в редакції, чинній на час звернення позивача до суду, передбачалося, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи-підприємці (пункт 6); вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами (пункт 13); інші справи у спорах між суб`єктами господарювання (пункт 15).

Згідно зі статтею 20 ЦПК України та статтею 21 ГПК України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства, якщо інше не передбачено цими кодексами.

При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні враховувати суб`єктний склад такого спору, суть права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлені вимоги, характер спірних правовідносин, зміст та юридичну природу обставин у справі.

Статтею 20 ГПК України визначено, що господарські суди розглядають, зокрема, справи, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності.

За змістом частин першої та третьої статті 3 Господарського кодексу України (далі - ГК України) під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватись і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність). Діяльність негосподарюючих суб`єктів, спрямована на створення і підтримання необхідних матеріально-технічних умов їх функціонування, що здійснюється за участю або без участі суб`єктів господарювання, є господарчим забезпеченням діяльності негосподарюючих суб`єктів.

При вирішенні питання про те, чи можна вважати правовідносини та відповідний спір господарськими, слід керуватися ознаками, наведеними у статті 3 ГК України. Господарський спір належить до юрисдикції господарського суду, зокрема, за таких умов: участь у спорі суб`єкта господарювання; наявність між сторонами, по-перше, господарських відносин, урегульованих ЦК України, ГК України, іншими актами господарського й цивільного законодавства, і, по-друге, спору про право, що виникає з відповідних відносин; наявність у законі норми, що прямо передбачала б вирішення спору господарським судом.

Отже, критеріями розмежування розгляду справ у порядку цивільного чи господарського судочинства є як суб`єктний склад сторін спору, так і характер спірних правовідносин.

Так, убачається, що прокуратура в інтересах Київської міської ради звернулася у суд із позовом про скасування рішень про державну реєстрацію та визнання недійсними правочинів до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , OK «НІКА СЕРВІС» та ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП», як сторін правочинів, у якому просив:

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 29.12.2018, індексний номер 44921505, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за Обслуговуючим кооперативом «Автокооператив по будівництву та експлуатації гаражів, автостоянок для зберігання транспортних засобів інвалідів, пенсіонерів та учасників бойових дій Деснянського району міста Києва «НІКА СЕРВІС» () на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 29.12.2018, індексний номер 44921505, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за ОСОБА_3 (РНОКППІ НОМЕР_1 ) на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 29.12.2018, індексний номер 44921505, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Визнати недійсним правочин, щодо передачі Обслуговуючим кооперативом «Автокооператив по будівництву та експлуатації гаражів, а автостоянок для зберігання транспортних засобів інвалідів, пенсіонерів та учасників бойових дій Деснянського району міста Києва «НІКА СЕРВІС» () у власність ТОВ «Рись Інвест Груп» () 45/100 частки нежитлової будівлі літера «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , оформлений Актом приймання - передачі нерухомого майна, що вноситься до статутного капіталу (фонду) ТОВ «Рись Інвест Груп» від 26.02.2019, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ваховською М.В. та зареєстрований в реєстрі за № 72, 73.

- Визнати недійсним правочин, щодо передачі ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) у власність ТОВ «Рись Інвест Груп» () 33/100 частки нежитлової будівлі літера «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , оформлений Актом приймання - передачі нерухомого майна, що вноситься до статутного капіталу (фонду) ТОВ «Рись Інвест Груп» від 26.02.2019, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ваховською М.В. та зареєстрований в реєстрі за №70,71.

- Визнати недійсним правочин, щодо передачі ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ) у власність ТОВ «Рись Інвест Груп» () 22/100 частки нежитлової будівлі літера «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , оформлений Актом приймання - передачі нерухомого майна, що вноситься до статутного капіталу (фонду) ТОВ «Рись Інвест Груп» від 26.02.2019, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ваховською М.В. та зареєстрований в реєстрі за № 68, 69.

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.03.2019, індексний номер 46167660, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.03.2019, індексний номер 46168245, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 27.03.2019, індексний номер 46168586, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» (станція технічного обслуговування) загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.10.2021, індексний номер 60999693, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності (розмір частки 22/100) за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.10.2021, індексний номер 60999693, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності (розмір частки 33/100) за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.10.2021, індексний номер 60999693, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права спільної часткової власності (розмір частки 45/100) за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на нежитлову будівлю літ «А» загальною площею 296 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) від 10.08.2021 індексний номер 59756750, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) на гараж № НОМЕР_4 загальною площею 28 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу гаража від 21.10.2021, укладений між ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та ТОВ «Рись Інвест Груп» (), посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за № 738.

- Скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 21.10.2021 індексний номер 61046357, та здійсненої на його підставі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права приватної власності за ТОВ «Рись Інвест Груп» () на гараж № НОМЕР_4 загальною площею 28 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Частиною першою, пунктами 2, 4 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У статті 48 ЦПК України вказано, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до участі у справі у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього.

Відповідно до статті 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Позивач визначив відповідачами ОК «НІКА СЕРВІС» та ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , між тим розгляд зазначених вимог у позовній заяві без OK «НІКА СЕРВІС», ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП» неможливий, оскільки у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним правочину всі сторони правочину мають залучатися як відповідачі, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них.

Відповідно до ч. 1 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином, вирішення спору за правилами господарського судочинства в частині позовних вимог, пред`явлених до OK «НІКА СЕРВІС», ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП», а за правилами цивільного судочинства в частині позовної вимоги до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 порушуватиме принцип повноти, всебічності й об`єктивності з`ясування обставин справи, оскільки дослідження того ж самого предмета, а також тих самих підстав позову здійснюватиметься судами різних юрисдикцій, що не гарантує дотримання принципу правової визначеності.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти і об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Таким чином вирішення спору за правилами господарського судочинства в частині позовних вимог OK «НІКА СЕРВІС», ТОВ «РИСЬ ІНВЕСТ ГРУП», порушуватиме принцип повноти, всебічності й об`єктивності з`ясування обставин справи, оскільки дослідження того ж самого предмета, а також тих самих підстав позову здійснюватиметься судами різних юрисдикцій.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі №641/5523/19.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що позовні вимоги викладені в обсязі, який дає змогу визначити характер спірних правовідносин і з дотриманням установленого процесуальним законом порядку ухвалити одне з судових рішень, яке відповідає їхнім змістом.

Доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час перегляду ухвали суду першої інстанції та підлягають до задоволення.

Таким чином, враховуючи, що ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви Перший заступник керівника Київської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради прийнята з порушенням норм процесуального права, колегія суддів доходить висновку про необхідність скасування судового рішення та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 381 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу заступника керівника Київської міської прокуратури задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 20 січня 2022 року скасувати, а справу направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: