Справа № 274/2601/22 Провадження № 2/0274/1036/22 РІШЕННЯ
06.12.2022 м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Большакова Т.Б., за участю секретаря судового засідання Лободи В.Л.,
розглянувши цивільну справу за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,
І. Короткий зміст заявлених вимог
АТ КБ "ПРИВАТБАНК" звернулось до суду з позовом про стягнення боргу кредитором спадкодавця, у якому з урахуванням уточнень просить суд: стягнути з ОСОБА_1 на користь банку заборгованість за кредитним договором №б/н від 09.04.2012 у розмірі 5751,85 грн, а також вирішити питання розподілу судових витрат.
Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг звернувся до позивача та підписав заяву б/н від 09.04.2012, у зв`язку з чим було відкрито кредитний рахунок. ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_2 помер, спадкоємцем, на думку позивача, є відповідач ОСОБА_1 , який постійно прожив разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, фактично прийняв спадщину, до складу якої входять, у тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника.
16.01.2021 до спадкоємців позичальника позивачем було направлено лист-претензію, згідно якого позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій відповідачем не було вчинено. Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором №б/н від 09.04.2012 становить 5751,85 грн.
Вказані обставини стали підставою звернення до суду з цим позовом.
ІІ. Процедура та позиції учасників розгляду справи
Ухвалою суду від 08.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.
28.07.2022 на адресу суду надійшли матеріали спадкової справи, заведеної 30.06.2020 за №217/2020 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
30.08.2022 на адресу суду від органу реєстрації Райгородоцької сільської територіальної громади Бердичівського району Житомирської області надійшла довідка про склад сім`ї та реєстрацію осіб.
Ухвалою суду від 06.10.2022 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті.
Ухвалою суду від 07.11.2022 розгляд справи відкладено за клопотанням відповідача, окрім того, останньому було роз`яснено його право приймати участь у розгляді справи дистанційно.
Учасники провадження в судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Одночасно з поданням позовної заяви, представник позивача заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідач 06.12.2022, засобом електронного зв`язку, подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його перебуванням за межами України.
Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає наступне.
Відповідач 01.08.2022, 09.08.2022, 03.10.2022, 04.11.2022 направляв до суду аналогічні клопотання, які були розглянуті судом, розгляд справи неодноразово відкладався за клопотанням відповідача.
Відповідач будь-яких заяв з приводу предмету спору, у тому числі відзиву на позовну заяву, до суду не подав, не скористався своїм правом заявити клопотання про участь у розгляді справи дистанційно, зокрема в режимі відеоконференції, суд вважає, що відповідач затягує розгляд справи, порушує розумні строку розгляду цивільної справи, у зв`язку з чим клопотання відповідача від 06.12.2022 задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню
За змістом ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1ст. 81 ЦПК України).
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.
Відповідно до ч.1 ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою.
Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Згідно з ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
За змістом ст.1218, ч. 3 ст.1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини та не припинилися з його смертю. Обов`язок відшкодувати борги померлого переходить до спадкоємців.
Статтями 1268, 1269 ЦК України передбачено порядок прийняття спадщини.
Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Правила ч.ч.2,3,4 ст. 1281 ЦК України вказують, що кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Відтак, визначені статтею 1281 ЦК України строки пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців і позовна давність є різними строками. Сплив перших має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права), а отже, і неможливість вимагати у суді захисту відповідного права. Натомість, сплив позовної давності не виключає наявність у кредитора права вимоги та є підставою для відмови у позові за умови, якщо про застосування позовної давності у суді заявила одна зі сторін.
Одразу після того, як кредитор дізнався, що його боржник помер, він зобов`язаний звернутись з претензією кредитора до нотаріуса, у якого відкрита спадкова справа. Якщо спадкова справа у жодного нотаріуса на момент звернення не відкрита, кредитор вправі звернутись до будь-якого нотаріуса за місцем відкриття спадщини, тобто до нотаріуса нотаріального округу за останнім місцем проживання померлого. В такому випадку нотаріус відкриває спадщину за заявою кредитора, адже Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5 «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» визначено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви спадкоємця про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини, претензії кредитора та ін.
У той же час, відповідно до ст. 1282 ЦК України задоволення вимог кредитора спадкоємцями повинно відбуватисьв межах вартості спадкового майна.
ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду
Судом встановлено, що ОСОБА_2 , звернувся до позивача з заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, уклавши кредитний договір б/н, від 09.04.2012.
Згідно з довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки ОСОБА_2 26.08.2014 було відкрито картковий рахунок № НОМЕР_1 та встановлено кредитний ліміт 2000 грн.; 26.08.2014, 24.05.2018, 23.11.2018 кредитний ліміт змінювався (а.с.19).
З виписки, наданої Банком по рахунку клієнта вбачається що з 26.08.2014 ОСОБА_2 користувався вказаною карткою, знімав кошти з банкоматів, здійснював оплату в торгівельних точках, здійснював переказ з картки тощо (а.с.15-18).
ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 .
За життя свої зобов`язання за договором ОСОБА_2 виконував неналежним чином, порушуючи графік розрахунків, внаслідок цього станом на день його смерті утворилась заборгованість, що згідно з розрахунком позивача, становить 5751,85 грн. та являє собою заборгованість за тілом кредиту.
З копії паспорта ОСОБА_2 , вбачається, що він був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 7.10.2011 (а.с. 49).
З копії паспорта ОСОБА_1 вбачається, що він зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 18.02.2014 (а.с. 52).
В подальшому, позивачем була направлена претензія кредитора до Бердичівської державної нотаріальної контори, яка надійшла 30.06.2020, згідно якої Банк просив включити кредиторські вимоги в спадкову масу та повідомити спадкоємців про наявність кредитної заборгованості (а.с.79,80).
30.06.2020 Бердичівська державна нотаріальна контора направила лист-відповідь на вищезазначену претензію кредитора, з якої вбачається, що до майна померлого спадкова справа не заведена.
14.09.2020 позивачем була направлена лист-претензія до ОСОБА_1 з вимогою про погашення заборгованості за договором № б/н від 26.08.2014, укладеного між ОСОБА_2 та АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с.57), яка фактично відправлена 16.01.2021 (а.с.58).
Згідно довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні № 32 від 30.08.2022 вбачається, що за адресою АДРЕСА_1 зареєстровані з 1996 року ОСОБА_3 , з 2014 року ОСОБА_1 .
Матеріалами спадкової справи підтверджено, що спадкоємці ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини або відмову від неї не звертались.
Позивач на обґрунтування своїх позовних вказує, що відповідач є спадкоємцем визначеному порядком ч.3 ст.1268 ЦК України як особа, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. На підтвердження вказаної обставини позивач посилається на копію паспортів боржника та відповідача, де в якості адреси реєстрації зазначена адреса: АДРЕСА_1 .
Суд зазначає, що сам факт реєстрації місця проживання відповідача за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме відповідач є спадкоємцем, проживав разом із спадкодавцем та прийняв після померлого спадщину.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Суд вважає, що позивачем не доведено наявність спадкового майна після смерті спадкодавця, його вартість та співмірність із заборгованістю за кредитним договором, не доведено, що відповідач є спадкоємцем померлого позичальника, а також не з`ясовано дійсне коло спадкоємців.
Представник АТ КБ «ПРИВАТБАНК» скористався своїми процесуальними правами на власний розсуд, доказів на підтвердження своїх позовних вимог не подав.
Отже, за таких обставин, відсутні підстави вважати, що відповідач отримав у спадщину будь-яке майно після смерті ОСОБА_2 .
Посилання банку лише на факт проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем, без надання доказів наявності, об`єму та вартості спадкового майна після смерті ОСОБА_2 , з врахуванням того, що спадкова справа не заведена, відсутні відомості про те, що відповідач прийняв спадщину, свідчить про недоведеність позивачем позовних вимог.
Таким чином, враховуючи наведені обставини, відсутні підстави для стягнення боргу за кредитом спадкодавця з відповідача, а тому позов задоволенню не підлягає.
V. Розподіл судових витрат
За правилами ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Оскільки в задоволенні позову відмовлено, підстави для стягнення судового збору з відповідача відсутні.
Керуючись ст.ст. 259, 263-265, 268, 272, 273, 352, 354 ЦПК України, суд
У задоволенні позову АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 , про стягнення боргу кредитором спадкодавця - відмовити.
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення - протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відомості про учасників справи:

Позивач:АТ КБ "ПРИВАТБАНК",юридична адреса: вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, 01001, адреса для листування: вул. Набережна Перемоги,50, м. Дніпро, 49094, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Повний текст рішення виготовлно 12.12.2022

Суддя Тетяна БОЛЬШАКОВА