ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7256/22
провадження № 2-др/753/114/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2022 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши в порядку письмового провадження спільну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі № 753/7256/22,

У С Т А Н О В И В:

Суд звертає увагу учасників процесу, що прізвище судді змінено з ОСОБА_3 на ОСОБА_4 .

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07.11.2022 у справі № 753/7256/22 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволено.

23.11.2022 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Дарницького районного суду м. Києва зі спільною заявою, у якій просять:

- ухвалити додаткове рішення, яким в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя належну ОСОБА_1 частку в спільній сумісній власності на квартиру однокімнатну, загальною площею 43 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00) та квартиру загальною площею 28,10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна 33855955), передати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протокола передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 01.12.2022 для розгляду справи визначено суд у складі головуючої судді Маркєлової В.М.

На обґрунтування заяви зазначають, що суд не розглянув позовну вимогу ОСОБА_1 про передання належної позивачу частки в спільній сумісній власності на однокімнатну квартиру, загальною площею 43 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та квартиру загальною площею 28.10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_2 , хоча відповідні докази та пояснення надавались. Крім того, позивач ОСОБА_1 зобов`язаний в силу положень ЗУ «Про запобігання корупції» подавати електронні декларації. Внаслідок розірвання шлюбу виникає спірна ситуація щодо належності права власності на певне нерухоме майне колишньому подружжю, яка потребує розв`язання судом.

Відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України суд сторони не викликались.

Вивчивши заяву, додані до неї письмові докази та матеріли справи № 753/7256/22, суд дійшов наступного висновку.

У липні 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Подаючи до суду позовну заяву ОСОБА_1 , відповідно до ч. 4 ЗУ «Про судовий збір» сплатив судовий збір у розмірі 992,40 грн тільки за позовну вимогу про розірвання шлюбу (позовна вимога немайнового характеру).

Ухвалою суду від 01.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу; призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Сторонам вручено копію зазначеної ухвали.

02.08.2022 відповідачка подала до суду заяву, у якій зазначила, що визнає позовну вимогу, щодо якої відкрито провадження у справі - про розірвання шлюбу.

Інших заяв, а також пояснень пояснень ні усно, ні письмово сторнони суду не надавали.

Вивчмвши доводи, викладені у спільній заяві сторін про ухвалення додаткового рішення у справі, суд дійшов висновку про відмову в її задоволенні з таких мотивів.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07.11.2022 розірвано шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований 07 вересня 2019 року у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї, про що 07 вересня 2019 року в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 1811.

Відповідно до ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може а заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення;

2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати;

3) судом не вирішено питання про судові витрати;

4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 ЦК України.

Сторони у справі зазначають, що суд не вирішив позовну вимогу щодо розподілу сумісної власності.

Оскільки провадження у справі було відкрито судом тільки щодо вимоги про розірвання шлюбу, на підставі заявленої у позові вимоги про розірвання шлюбу, у якому позивач не визначав ціну позову, не сплачував судовий збір за розгляд судом позовної вимоги майнового характеру, не викладав у позові обставини щодо такої підстави позову, як придбання майна у шлюбі за спільні кошти подружжя, та не зазначав у позові і не додавав до нього доказів на обґрунтування вимоги про поділ цього майна, окрім інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про належність ОСОБА_2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , тому суд не розглядав спір про поділ спільного майна подружжя, сторони не надавали пояснення і докази з вирішення вимоги про поділ майна, суд не встановлював відповідні обставини та не досліджував докази на їх підтвердження, у зв`язку з цим відмовляє у прийнятті додаткового рішення у справі - щодо вирішення вимоги передати в порядку поділу спільної сумісної власності подружжя належну ОСОБА_1 частку в спільній сумісній власності на квартиру однокімнатну, загальною площею 43 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00) та квартиру загальною площею 28,10 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер майна 33855955), передати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Суд роз`яснює сторонам, що відповідна позовна вимога у разі наявності спору про поділ майна може бути заявлена незалежно від вимоги про розірвання шлюбу.

Керуючись нормамист. 258-261, 270, п.20 ч.1 ст. 353, 355 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні спільної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення у справі № 753/7256/22.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду безпосередньо протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.М. Маркєлова