Єдиний унікальний № 371/482/22
Номер провадження № 2/371/485/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

"24" червня 2022 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Каневський В. О., розглянувши позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради Київської області до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Реєстратора виконавчого комітету Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Болдирєвої Ані Анатоліївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Регіональний ландшафтний парк «Трахтемирів» про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення,-

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради Київської області звернувся із позовом до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Реєстратора виконавчого комітету Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Болдирєвої Ані Анатоліївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Регіональний ландшафтний парк «Трахтемирів» про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя дійшов висновку, що позов підлягає поверненню, з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 58 ЦПК України визначено, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Так, підставою звернення із позовом до суду є виявлення Київською обласною прокуратурою в ході здійснення заходів представницького характеру порушення природоохоронного законодавства. До матеріалів справи також додані докази, за якими Київська обласна прокуратура обґрунтовує свої позовні вимоги та право представляти інтереси держави в особі Ржищівської міської ради Київської області. Отже, вказаний позов може бути поданий Київською обласною прокуратурою. Проте позивачем у позові значиться Заступник керівника Київської обласної прокуратури, із зазначенням - Київської обласної прокуратури.

Також, за ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. Тобто, повноваження Заступника керівника Київської обласної прокуратури діяти від імені та в інтересах Київської обласної прокуратури повинні бути підтверджені відповідними документами.

Згідно з наказом Генерального прокурора № 402 від 02.09.2020 «Про порядок представництва в суді органів прокуратури, забезпечення участі в розгляді судами справ, стороною або третьою особою в яких виступають органи прокуратури, їхні посадові та службові особи (самопредставництво)», участь у розгляді справ в адміністративному, господарському, цивільному судочинстві в порядку самопредставництва органів прокуратури, посадових і службових осіб, які діють від імені органу прокуратури, що є стороною або третьою особою у справах, зокрема, участь судових засіданнях, організацію, підготовку та подання у таких справах відзивів на позовні заяви, відповідей на відзиви, пояснень, заяв, клопотань, заперечень, апеляційних, касаційних скарг, інших процесуальних документів, реалізацію інших прав і обов`язків, передбачених законодавством про адміністративне, господарське, цивільне судочинство, здійснювати працівникам підрозділів з питань представництва в суді Офісу Генерального прокурора, регіональних (обласних) прокуратур, працівникам місцевих (окружних) прокуратур за довіреністю та відповідно до положень про такі структурні підрозділи (пункт 1.2).

Однак, до позовної заяви не додано підтвердження повноважень Заступника керівника Київської обласної прокуратури Ігоря Грабець представляти в суді інтереси Київської обласної прокуратури, зокрема звертатися із вказаним позовом. Також відсутнє обгрунтування подання позову позивачем - Заступником керівника Київської обласної прокуратури, а не позивачем Київською обласною прокуратурою.

Крім того, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення (ч.5 ст.175 ЦПК України).

Так, позивач зазначає, що діє в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради Київської області, про що суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Згідно з ч. ч. 4, 7 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Отже, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Встановлюючи підстави для представництва прокурором інтересів держави у суді, суд здійснив оцінку не тільки щодо виконання прокурором обов`язку попереднього (до звернення до суду) повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень, яке є останнім перед безпосереднім поданням позову до суду, а й наявні у справі інші докази, щодо обставин, які йому передували, зокрема, попереднього листування між прокурором та зазначеним органом, яке за своїм змістом може мати різний характер.

У постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду надаючи висновок щодо застосування приписів статті 23 Закону України «Про прокуратуру» вказала, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, до позовну додано повідомлення Київської обласної прокуратури до Ржищівської міської ради від 15.06.2022 року за №12/2-311 вих-22 про підготовку позову в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради та спрямування його до Миронівського районного суду Київської області. Проте до матеріалів справи підтвердження направлення та отримання Ржищівською міською радою вказаного повідомлення не додано.

Також, у позовній заяві відсутні причини неподання Ржищівською міською радою самостійно до суду відповідного позову. Відсутні відомості й щодо надання (або ненадання) Ржищівською міською радою відповіді на повідомлення Київської обласної прокуратури від 15.06.2022 року за №12/2-311 вих-22 щодо підготовки позову в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради та спрямування його до Миронівського районного суду Київської області.

Відсутність таких відомостей у позовній заява могла б виправдати потреба у невідкладному захисті інтересів держави (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню. Однак таке обгрунтування у позові відсутнє.

Отже, до позову не додано належних, достатніх та допустимих доказів того, що позивач уповноважений діяти в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради Київської області.

Указана позиція суду узгоджується із Правовою позицією Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у Постанові від 16 лютого 2022 року у справі № 911/2827/20.

Отже, позивач - Заступник керівника Київської обласної прокуратури не підтвердив та не обґрунтував свої повноваження представляти інтереси Ржищівської міської ради Київської області про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення, чим не дотримав вимоги ч.7 ст.177, ч.5 ст.175 ЦПК України.

Пунктом 1 ч.4 ст.185 ЦПК України передбачено, що позовна заява повертається коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати , або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, позовна заява підписана особою, повноваження якої щодо права підписання належними доказами не підтверджені, не обґрунтовано право представляти компетентний орган, тому позовну заяву слід повернути позивачу.

Керуючись п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Ржищівської міської ради Київської області до ОСОБА_1 , Головного управління Держгеокадастру у Київській області, реєстратора виконавчого комітету Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Болдирєвої Ані Анатоліївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Регіональний ландшафтний парк «Трахтемирів» про визнання недійсним наказу, скасування державної реєстрації та усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою шляхом її повернення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання до Київського апеляційного суду.

Суддя В. О. Каневський