Провадження № 2/344/802/22
У Х В А Л А

10 лютого 2022 м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Бородовського С.О.

за участі секретаря Герлан Н.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду позовну заяву ОСОБА_4 до ТзОВ ,,Страхова компанія ,,Ю.Ес.Ай, ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача подала клопотання про витребування у відповідача матеріалів страхової справи та призначення експертизи для визначення вартості збитку.

В судовому засідання представник позивача надала перед судом пояснення про те, що експерт страхової надав фотографії пошкоджень, а інші матеріали страхової справи не надав відповідач. Фотографії надані суду. Ремонт проведено, калькуляцію надано суду.

В судовому засідання представник відповідача надав перед судом пояснення про те, що клопотання про витребування документів не заперечує, а про призначення експертизи до витребування документів немає думки, оскільки у разі відмови відповідачем надати документи буде заперечувати клопотання про призначення експертизи.

В ст. 105 ЦПК України передбачено правові підстави для обов?язкового призначення експертизи. Однак відповідний вид експертизи не належить до обов?язкових.

Положеннями Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено порядок та підстави складення звіту про оцінку завданого збитку.

Отже законодавством визначено обов?язок для осіб, до яких належить позивач як їм належить діяти у відповідній ситуації.

Так само в ст. 106 ЦПК України вказано, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Отже кожна зі сторін спору мала можливість звернутись для проведення експертизи, якщо вважала для себе таку дію необхідною.

Таким чином клопотання про призначення судової експертизи позбавлено правових підстав.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено який доказ витребовується.

Однак в клопотанні вказано на витребування страхової справи, що є узагальнюючим поняттям матеріалів, які може сформувати страховик під час своєї діяльності.

За поясненням представника позивача поняття «страхова справа» передбачена положеннями Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів».

Однак положенням зазначеного закону не передбачено відповідної сентенції.

Не може бути постановлено ухвалу про витребування невизначених матеріалів, оскільки відповідно до змісту Конституції України судове рішення підлягає обов?язковому виконанню. Проте не може бути виконано рішення про витребування абстрактних, не визначених будь-якими ознаками офіційних документів.

При цьому вчинення процесуальних дій здійснюється судом на підставі змісту саме ЦПК України.

Так в ЦПК України передбачено подання та вирішення клопотання про забезпечення доказу, а не уявних матеріалів, які можливо перебувають, або не перебувають у відповідної особи.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Думка відповідача про розмір збитку майну позивача не належить до доказів.

Крім цього представником позивача надано перед судом пояснення про те, що фотографії пошкодженого транспортного засобу вже були надані представником відповідача.

По-перше, транспортний засіб, якому завдано пошкоджень належить позивачу і він мав нічим не обмежену можливість зробити фотографії належного автомобіля. По-друге, за поясненням представника позивачем вже відновлено відповідний транспортний засіб. Отже транспортний засіб перебуває у володінні позивача.

Так само і за змістом ЦК України позов про відшкодування шкоди може бути подано з окремих правових підстав, залежно від обставини проведення ремонту і здійснення витрат та у зв?язку з необхідністю проведення ремонту за передбачуваними витратами, а також з підстав надання речей відповідного виду.

Отже різноманітні підстави позову визначають різноманітні спірні обставини для встановлення та самостійні засоби їх доказування.

Разом з цим клопотання подано про витребування документу про думку відповідача про суму збитку, завданого позивачу, що безпосередньо не відповідає ознаці речового доказу.

Крім цього клопотання позивача полягало у витребуванні у відповідача доказів на підтвердження позиції позивача. Однак відповідач самостійно вирішує питання реалізації його процесуальних прав та обов?язків за змістом принципів змагальності та диспозитивності. Тому і з цієї підстави представником позивача не доведено можливості витребування однією стороною спору документу на спростування позиції такої сторони.

Виконання чи не виконання відповідачем його обов?язку має для нього відповідні правові наслідки.

Таким чином клопотання позбавлені правових підстав.

Відповідно до зазначеного суд,-

ПОСТАНОВИВ:

в задоволенні клопотань представника позивача про витребування, призначення експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Бородовський С.О.