Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6114/22
Провадження № 2/711/2465/22
У Х В А Л А

20.12.2022 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, -

в с т а н о в и в:

Позивачка, ОСОБА_1 , звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

-позбавити відповідача батьківських прав відносно сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-зобов`язати відповідача сплатити увесь борг по аліментах на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

-зобов`язати орган опіки та піклування, в особі ОСОБА_4 , надати висновок щодо доцільності позбавлення відповідача батьківських прав;

-судові витати покласти на відповідача.

Третьою особою зазначено орган опіки та піклування, в особі ОСОБА_4 .

Крім того, у прохальній частині позовної заяви позивачкою заявлене клопотання про розгляд даної справи у м. Черкаси, тобто, за її офіційним місцем проживання, у зв`язку з тим, що вона здійснює догляд за особою з інвалідністю ІІ групи.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Процесуальним законодавством визначено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).

Відповідно до правил загальної підсудності, які встановлені у статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Як вбачається з позовної заяви, позивачка зазначає адресу місця проживання відповідача ОСОБА_2 , - АДРЕСА_1 . Крім того, у доданих до позовної заяви документах також наявна інформація про місце проживання відповідача за наступними адресами:

-АДРЕСА_1 ;

-АДРЕСА_2 ;

-АДРЕСА_3 .

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, 22.11.2022 судом здійснено запит до Дніпровської міської ради щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за вказаними вище адресами.

19.12.2022 на даний запит судом отримано відповідь від 07.12.2022 № 6/5-6520, з якої вбачається, що згідно даних реєстру територіальної громади міста Дніпро та картотеки з питань реєстрації місця проживання осіб, відомості щодо реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за запитуваними адресами, відсутні.

Разом з тим, до позовної заяви позивачкою долучено копію паспорта відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серії НОМЕР_1 від 27.12.2013, на 11 сторінці якого наявна відмітка, яка здійснена Кіровським РВ у м. Дніпропетровську ГУДМС України в Дніпропетровській області, про те, що місце проживання останнього зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 . Саме така адреса реєстрації відповідача є така, як остання відома.

Розпорядженням міського голови міста Дніпропетровська Філатова Б.А. № 71-р від 19.02.2019 «Про перейменування топонімів м. Дніпропетровська» перейменовано проспект Кірова у Центральному районі на проспект Олександра Поля.

Відповідно до Постанови Верховної Ради України від 19.05.2016 № 1375-VIII місто Дніпропетровськ Дніпропетровської області перейменовано на місто Дніпро.

Слід зазначити, що вказана адреса відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Таким чином, відсутні підстави для визначення підсудності цієї справи за Придніпровським районним судом м. Черкаси, враховуючи норми ч. 1 ст. 27 ЦПК України.

Суд звертає увагу на те, що ч. 9 ст. 28 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Крім того, позивачка у позовній заяві зазначила місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_4 . Вказана адреса відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Разом з тим, статтею 28 ЦПК України визначено вичерпний перелік випадків, коли підсудність справ визначається з вибором позивача, до якого не входить категорія цієї справи.

Крім того, слід зазначити, що і позивачка не довела обставини й про своє зареєстроване місце проживання, у розумінні ст. 28 ЦПК України, норм Закону Україні «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в України», Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» та враховуючи дані акту опитування сусідів від 01.11.2022р., який долучено до позовної заяви.

Таким чином, відомості, про наявність підстав, визначених статтею 28 ЦПК України, які обґрунтували б право позивачки обрати саме Придніпровський районний суд м. Черкаси для розгляду її позову відсутні, а тому, у даному випадку, відсутні підстави для визначення територіальної підсудності (альтернативної) цієї справи за Придніпровським районним судом м. Черкаси, тобто за місцем проживання позивачки.

Отже, враховуючи положення ч. 1 ст. 27 ЦПК України, суддею не встановлено жодних обставин, які б давали можливість розгляду цієї справи саме Придніпровським районним судом м. Черкаси, а тому суддя вважає, що відповідно до вимог ч. 9 ст. 28 ЦПК України, дана цивільна справа повинна бути передана до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська, тобто за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ч. 3 ст. 31 ЦПК України).

Крім того, таке рішення суду повністю відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Так, у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський Суд з прав людини висловив міркування у пункті 24 про те, що як було встановлено фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Отже, відповідність вимозі «суд встановлений законом» передбачає існування та дотримання таких передумов: законодавча основа створення та функціонування суду; діяльність суду на підставі та відповідно до норм закону; реалізація судом визначених законом повноважень у спосіб, передбачений законом, тобто з дотриманням процесуальних правил.

За нормами статті 32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного вище та керуючись ст.ст. 4, 5, 27, 28, 30-32, 187 ч. 9, 353, 354 ЦПК України суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав, - передати до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 20.12.2022.

Суддя: С. М. Позарецька