ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6238/22
провадження № 2/753/5101/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" липня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., вивчивши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця, -

в с т а н о в и в:

У червні 2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення з даною заявою до суду, суддя дійшов наступного висновку.

Як убачається з матеріалів позовної заяви, вона підписана та подано до суду юрисконсультом департаменту з супровіду та виконавчого провадження АТ КБ «ПриватБанк» Балагурак В.В. - особою, на ім`я якої АТ КБ «ПриватБанк» видано довіреність для представлення інтересів банку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК Українизавданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 3 ст. 58 ЦПК України визначено процесуальну дієздатність представника юридичної особи, а саме - юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Повноваження представника юридичної особи підтверджується довіреністю юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч. 2, 3 ст. 62 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», яким внесено зміни до Конституції України, зокрема, доповнено Основний Закон статтею 131-2, відповідно до частини першої, третьої та четвертої якої для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура та виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення; законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Підпунктом 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України, передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Згідно частини 2 ст. 60 ЦПК України, під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є, справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Пунктом 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України передбачено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Отже з наведеної норми закону вбачається, що малозначною справою не може бути цивільна справа, що підлягає розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Пункт 2 частини 4 ст.274 ЦПК України містить імперативну норму про те, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо спадкування.

Як убачається зі змісту позовної заяви, предметом спору є стягнення боргу кредитором спадкодавця зі спадкоємців останнього, правовими підставами позову визначені положення ст.ст. 1281, 1282 ЦК України, які розміщені в Главі 87 Цивільного кодексу України «Здійснення права на спадкування».

Верховний Суд у постанові від 28.01.2020 в справі № 233/1537/18-ц за позовом АТ КБ «Приватбанк» про стягнення заборгованості спадкодавця за кредитним договором вказав, що спадкові справи не підпадають під категорію малозначних.

Отже, справи у спорах щодо спадкування не належать до категорії малозначних, не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, та підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження

А відтак, дана позовна заява від імені юридичної особи може бути підписана та подана до суду керівником юридичної особи, членом виконавчого органу або адвокатом, який діє від імені юридичної особи.

З копії довіреності, доданої до позовної заяви вбачається, що позивач АТ КБ «Приватбанк» уповноважує Балагурак В.В. бути його представником в усіх органах державної влади й управління, в т.ч. в судових органах всіх інстанцій.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні докази того, що Балагурак В.В. є адвокатом (свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю, відсутній ордер, виданий відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»), відомості про неї, як адвоката з Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на вищевикладене, вивчивши матеріали позовної заяви, судом встановлено, що заяву подано та підписано особою, яка не має права її підписувати, - що є підставою для повернення позовної заяви особі, яка її подала, відповідно до положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

При цьому слід зауважити, що відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 277 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 19, 58, 60, 62, 185, 258-261, 274, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення боргу кредитором спадкодавця - повернути особі, яка її подала.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію позовної заяви з додатками залишити в матеріалах справи.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: