Провадження №: 2/755/3861/22
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

"01" липня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпровського районного суду м. Києва 06.09.2021 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, яка передана у провадження судді Катющенко В.П. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 13.09.2021 позовна заява ОСОБА_1 залишена без руху, а ухвалою від 03.12.2021 - повернута позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 05.05.2022 ухвала судді Дніпровського районного суду м. Києва від 03.12.2021 скасована, справа направлена для продовження розгляду до суду першої інстанції.

26.05.2022 цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним повернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з Київського апеляційного суду та 31.05.2022 передана у провадження судді Катющенко В.П. на підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду.

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 01.06.2022 позовна заява була залишена без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків не більше ніж п`ять днів з дня отримання ухвали.

29.06.2022 до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено квитанцію про сплату судового збору.

Вивчивши зміст поданих документів, доходжу наступного.

Так, підставами для залишення позовної заяви без руху слугувало те, що до матеріалів позовної заяви не додано доказів, якими він обґрунтовує свої позовні вимоги, та які підтверджують обставини, на які він посилається, у зв`язку з чим позивачу слід було надати суду докази, які доводять, на його думку, що сторони оспорюваного договору насправді мали намір укласти договір купівлі-продажу частки квартири. Також, позивачем не додано до позову копії оспорюваного договору та натомість заявлено вимогу про витребування у ОСОБА_2 оригіналу договору, оскільки він не має законних підстав для його отримання. Однак, позивачем у порушення вимог п. 4 ч. 2 ст. 84 ЦПК України не зазначено про вжиті ним заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, що підлягало усуненню позивачем. Також, позивачем не було додано до позову ані документу, що підтверджує сплату судового збору, ані документу, що підтверджує підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду із заявою, яка надійшла 29.06.2022, представник позивача посилається на те, що підстави для залишення позовної заяви без руху у зв`язку з тим, що позивач не зазначив про вжиті ним заходи для отримання оспорюваного договору дарування самостійно, були відсутні, оскільки клопотання про витребування доказів ним подано в порядку ч.3 ст. 177 ЦПК України, та дана обставина не є обов`язковою. Позивач вказує на неможливість отримання оспорюваного договору дарування або його копії з тих причин, що оригінал вказаного договору після посвідчення його нотаріусом залишається у обдарованої сторони, тобто у ОСОБА_2 та в інший спосіб отримати вказаний договір як доказ для подання його до суду, позивач не має законних підстав.

Вивчивши доводи поданої представником позивача заяви, суддя вважає їх необґрунтованими.

Згідно ч.ч. 5, 6 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За нормою ч.2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Наведене свідчить, що представник позивача помилково трактує положення ст.ст. 177 та 84 ЦПК України в частині подання доказів, форми та змісту клопотання про їх витребування.

При цьому суддя звертає увагу, що позивача/його представник, не долучили та не зазначили про докази вжиття заходів для отримання доказів самостійно, а лише посилаються на те, що оригінал такого доказу перебуває у сторони.

Крім того, представником позивача проігноровані вимоги суду викладені в ухвалі від 01.06.2022 в частині подання доказів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, та які підтверджують обставини, на які він посилається, а саме доказів, які доводять, на його думку, що сторони оспорюваного договору насправді мали намір укласти договір купівлі-продажу частки квартири.

Підсумовуючи зазначене, суддею встановлено, що при виконанні ухвали суду від 01.06.2022 позивач не дотримався приписів ст.ст. 175, 177 ЦПК України, що свідчить про невиконання вимог вищезгаданої ухвали суду.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним, підлягає поверненню позивачу.

Частиною 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування недійсним - вважати такою, що не подана, та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: