Справа № 754/6745/21
У Х В А Л А

Іменем України

22 грудня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого - судді Галась І.А.,

при секретарі - Париста А.С.

за участі: представника заявника - ОСОБА_1

позивача - ОСОБА_2

розглянувши заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 14 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , малолітньої Конельської ОСОБА_4 , законним представником якої є ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

В С Т А Н О В И В:

14 липня 2022 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 малолітньої Конельської ОСОБА_4 , законним представником якої є ОСОБА_3 , третя особа - служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, яким позов було задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 08 серпня 2022 року на адресу Деснянського районного суду м. Києва була направлена заява відповідачапро перегляд зазначеного заочного рішення.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення відповідача зазначає, що при розгляді справи відповідач не була присутньою в судовому засіданні, оскільки не отримувала повістки про дату та час судового засідання з поважних причин, а саме у зв`язку з військовою агресією рф та введенням на території України військового стану заявник не проживала за місцем реєстрації, таким чином, була позбавлена можливості подати докази, що порушило принцип змагальності сторін. Рішення суду отримано відповідачем не було. Відповідач ознайомився з прийнятим рішенням лише 26 жовтня 2022 року.

В судовому засіданні представник заявника вимоги заяви підтримав в повному обсязі.

Позивач у справі проти задоволення вимог заяви заперечувала в повному обсязі.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою ОСОБА_3 малолітньої Конельської ОСОБА_4 , законним представником якої є ОСОБА_3 , третя особа - служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

Ухвалою судді Деснянського районного суду міста Києва Клочко І.В. від 07 травня 2021 року провадження у справі було відкрито, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Розпорядженням керівника апарату Деснянського районного суду м. Києва №387 у зв`язку з прийняттям 19.10.2021 року Вищою радою правосуддя рішення №2087/0/15-21 про звільнення судді Деснянського районного суду м. Києва Клочко І.В., на виконання рішення Зборів суддів Деснянського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2021 року та відповідно до пункту п.2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року (зі змінами), п.2.3.40 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянського районного суду міста Києва (зі змінами) призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 листопада 2021 року справу було передано для розгляду судді Галась І.А. підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи «звільнення з посади».

Ухвалою від 08.11.2021 року справу прийнято до провадження судді Галась І.А.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, за адресою реєстрації, причини неявки не повідомив.

14 липня 2022 року Деснянським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 малолітньої Конельської ОСОБА_4 , законним представником якої є ОСОБА_3 , третя особа - служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, яким позов було задоволено.

Відповідно до п.2 ч. 3 ст. 287 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку що в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання на докази та обставини, в розумінні вимог ч. 1ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.2, п.5 ч.5 ст.12 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Згідно з ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальної дії.

У відповідності зі ст. 223 ч. 3 п. 1 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки

Так в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року було зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищезазначені обставини, керуючись ст. ст. 126, 127, 284 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 14 липня 2022 року задовольнити.

Скасувати заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 14 липня 2022 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , малолітньої Конельської ОСОБА_4 , законним представником якої є ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в м. Києві державної про визнання особи такою, що втратила право користування житлом та призначити справу до розгляду в порядку загального позовного провадження на 31 січня 2023 року на 12 годину 00 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 22 грудня 2022 року.

Суддя: