У Х В А Л А

21 червня 2022 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/7617/2022

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 ,

на рішення Святошинського районного суду м. Києва

від 23 лютого 2022 року

в складі судді Войтенко Ю.В.

у цивільній справі №759/21494/20 Святошинського районного суду м. Києва

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_3

про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 23 лютого 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 12.05.2022 подав апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору з підстав, передбачених пп. г) п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", якою визначено, що суд може відстрочити сплату судового збору за клопотанням сторони за умови, що така сторона є членом малозабезпеченої або багатодітної сім`ї.

У клопотанні про відстрочення сплати судового збору, ОСОБА_1 вказував, що він є батьком трьох дітей: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , на підтвердження чого долучив копії свідоцтв про народження дітей.

Також, в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору ОСОБА_1 посилався на те, що Указом Президента від 24.02.2022 по всій території України запроваджено воєнний стан, що істотно погіршило його майновий стан.

На запит Київського апеляційного суду від 18.05.2022 Святошинський районний суд м. Києва надіслав справу №759/21494/20, яка надійшла до суду 17 червня 2022 року.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Однак, апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, оскільки скаржником не надано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 в 2020 році звернувся до суду з позовом майнового характеру, в якому ціна позову становить 397 949 грн 82 коп.

Відповідно до Закону України "Про судовий збір" та зважаючи на ціну позову, при поданні позовної заяви у 2020 році підлягав сплаті судовий збір по 3 979,50 грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду у даній справі становить 5 969 грн 25 коп. (3979,50х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 не надав доказів сплати судового збору у розмірі визначеному Законом, а просив відстрочити сплату судового збору, у зв`язку з тим, що він член багатодітної сім`ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Положення статті 136 ЦПК України кореспондуються з положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Зокрема, за приписами пп. г) п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що позивачем є член малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї.

Статус багатодітної сім`ї визначає Закон України «Про охорону дитинства», у якому зазначено, що багатодітна сім`я - це сім`я, у якій подружжя (чоловік та жінка) перебуває в зареєстрованому шлюбі, разом проживає та виховує трьох і більше дітей, у тому числі кожного з подружжя, або один батько (одна мати), який (яка) проживає разом із трьома й більше дітьми та самостійно їх виховує.

Документом, що підтверджує статус багатодітної сім`ї і дітей з такої сім`ї та їх право на отримання пільг згідно із Законом України "Про охорону дитинства", є відповідне посвідчення.

Отже, належним доказом, який підтверджує, що особа є членом багатодітної сім`ї є відповідне посвідчення.

Разом з тим, матеріали справи не містять належних доказів, що ОСОБА_1 є членом багатодітної сім`ї, а копії свідоцтва про народження дітей такі обставини не підтверджують.

Доводи ОСОБА_1 про те, що у зв`язку з введенням з 24.02.2022 на всій території України воєнного стану в нього погіршився майновий стан, теж не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки на підтвердження майнового стану скаржником не надано доказів.

Так, за приписами ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення сплати судового збору з підстав тяжкого майнового стану, на який він посилається, необхідно подати до Київського апеляційного суду належні докази, які підтверджують його дохід за 2021 рік, а саме з 1 по 4 квартали, тобто з 01 січня по 31 грудня 2021 року включно.

При цьому, суд звертає увагу, що отримати інформацію з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків фізична особа може через особистий кабінет (електронний кабінет) на офіційному порталі Державної фіскальної служби України.

З наведеного слідує, що апеляційна скарга не оформлена у відповідності до вимог статті 356 ЦПК України.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження буде вирішено судом після усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 23 лютого 2022 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Інформацію по справі можна отримати в мережі Інтернет на офіційному сайті Київського апеляційного суду за веб адресою: www.kas.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик