Ухвала

22 грудня 2022 року

м. Київ

справа № 373/1294/20

провадження № 61-10516ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2021 року, додаткове рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 жовтня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Київська обласна прокуратура, Печерський районний суд м. Києва, про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Київська обласна прокуратура, Печерський районний суд м. Києва, в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив суд стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 1 080 000 грн.

Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2021 року позов задоволено, стягнуто із Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 1 080 000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування та прокуратури.

Додатковим рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 жовтня 2021 року стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 25 076 грн судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року апеляційну скаргу Державної казначейської служби України задоволено частково, апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця І. Н. задоволено частково, додаткове рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області

від 13 жовтня 2021 року змінено в частині стягнення витрат на правничу допомогу з Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 , зменшено витрати на правничу допомогу з 20 000 грн до

5 000 грн. Додаткове рішення суду в частині стягнення оплати за проведення експертизи в розмірі 5 076 грн скасовано та в цій частині у задоволенні заяви відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року апеляційну скаргу Державної казначейської служби України задоволено частково, апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури Грабця І. Н. задоволено частково, рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня

2021 року змінено, зменшено суму, яка підлягає стягненню із Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування та прокуратури, з 1 080 000 грн до 186 193,50 грн.

09 грудня 2022 року засобами поштового зв`язку заступник керівника Київської обласної прокуратури Грабець І. Н. подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2021 року, додаткове рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 жовтня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року у цивільній справі № 373/1294/20.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження)вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

І. Щодо строку на касаційне оскарження

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Безпосередньо в касаційній скарзі прокурор просив поновити строк на касаційне оскарження, посилаючись на те, що до Київської обласної прокуратури копії постанов апеляційного суду надійшли в електронній формі 09 листопада 2022 року.

Разом із тим, в наявних у розпорядженні Верховного Суду матеріалах справи № 373/1294/20 містяться документи, щодо надсилання 22 вересня 2022 року Київським апеляційним судом копій постанов від 25 серпня 2022 року Київській обласній прокуратурі електронною поштою (із адреси суду на адресу прокуратури ).

Вказані обставини не знайшли свого відображення у клопотанні прокурора про поновлення строку на касаційне оскарження.

За таких обставин на даний час наведені у касаційній скарзі причини пропуску строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки не узгоджуються із матеріалами справи № 373/1294/20.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

ІІ. Щодо надання копій касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Натомість подаючи касаційну скаргу в справі № 373/1294/20 за позовом ОСОБА_1 , прокурор додав до неї копії касаційної скарги у справі № 373/1292/20 за позовом ОСОБА_2 .

Таким чином всупереч вимог частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не доданої її копії для інших учасників справи.

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом:

1) зазначення інших підстав для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження із наданням доказів на їх підтвердження та врахуванням матеріалів справи № 373/1294/20;

2) надання копій касаційної скарги відповідно кількості учасників справи № 373/1294/20.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2021 року, додаткове рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 13 жовтня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення Київській обласній прокуратурі копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, а у разі, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович