Справа № 761/6092/22
Провадження № 2/761/8141/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , що діє в своїх інтересах та інтересах своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Служба у справах дітей та сім'ї Шевченківської районного в місті києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2022р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до п. 5) ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Верховний Суд у постанові 03 жовтня 2018р. у справі №363/928/16-ц зазначив, що відповідно до ст. 358 ЦК України первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Рішення суду не може підмінити собою їх домовленість, але при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричинить припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої статті 358 ЦК України при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток.

Отже встановити порядок користування житловим приміщенням можна лише між співвласниками вказаного житла.

Всупереч зазначеним вимогам закону, позивачка не зазначає доказів, якими підтверджується право власності на частки вказаного будинку осіб між якими сторона позивача просить суд встановити порядок користування житловим приміщенням.

У відповідності до п. 4) ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформульовані вимоги. Однак, прохальна частина позову не містить чіткого визначення позовних вимог, оскільки позивачка просить суд: залишити у спільному користуванні всі інші приміщення будинку, не конкретизувавши, які саме.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак позивачу необхідно усунути вказані вище недоліки та надати до суду виправлену редакцію позовної заяви для суду та сторін у справі.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 , що діє в своїх інтересах та інтересах своїх неповнолітніх дітей: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Служба у справах дітей та сім'ї Шевченківської районного в місті києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням - залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків скарга буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню скаржнику.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

` Суддя: