Справа №760/545/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 січня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Солом`янської в місті Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В:

31.12.2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересована особа Солом`янська в місті Києві державна адміністрація, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, матеріали якої були передані головуючому судді 17.01.2022 року за протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.01.2022 року.

Подана заява підлягає поверненню заявнику з таких підстав.

За вимогами ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Заява подана та підписана заявником ОСОБА_1 та її представником - адвокатом Денищенко-Бостан О.Л. Однак зі змісту заяви вбачається, що особа, відносно якої вирішується питання про визнання її недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна - ОСОБА_2 є подругою померлої матері заявниці. Таким чином, заявниця ні фактично, ні юридично не визнана членом сім`ї останньої, її близьким родичем, або представником органу опіки та піклування чи закладу з надання психіатричної допомоги, до яких можливо подати повідомлення про особу, яка в силу свого психічного стану потребує соціального захисту.

Для осіб, які можуть виступають заявниками в окремому провадженні правосуб`єктність є спеціальною, оскільки визначається окремою статтею, розміщеною у відповідній главі Розділу IV «Окреме провадження» ЦПК. У зв`язку з цим, хоча особа, яка не входить до кола суб`єктів, зазначених у ч. 3 ст. 296 ЦПК, може подати заяву про визнання фізичної особи недієздатною особою, володіючи загальними цивільною процесуальною правоздатністю (ст. 46 ЦПК) та цивільною процесуальною дієздатністю (ст. 47 ЦПК), однак цивільні процесуальні правовідносини за її участі не можуть виникнути, оскільки вона не має правосуб`єктності заявника по такій категорії справ.

Наведене пов`язане з тим, що її дієздатність, яка є складовою правосуб`єктності, у такій ситуації має «дефектність», обумовлену тим, що вона не відноситься до певної групи осіб, які наділяються правами та обов`язками заявників по таким категоріям справ. Отже, особа не має процесуальної дієздатності заявника.

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України визначено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Більше того, такі процесуальні питання вже були у судовій практиці Верховного Суду України і Верховного Суду, вони вирішені і судам надано тлумачення застосування термінів «процесуальна дієздатність» і «не мав права підписувати заяву», про що свідчить постанова ВП ВС від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18, за одним з висновків якої особа, до якої звернулись із знехтуванням встановленим спеціальним законом порядком, повинна розраховувати на те, що суд буде вважати такий позов поданим неповноважною особою. Таким чином, вбачається, що чинний ЦПК України належним чином урегульовує повноваження суду у разі подання заяви особою, яка не може бути заявником по певній категорії справ окремого провадження.

З огляду на наведене, заява підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.ст. 185, 294, 296 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа орган опіки та піклування Солом`янської в місті Києві державної адміністрації, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: