Справа № 204/3360/22
Провадження № 2/204/1525/22
УХВАЛА

06 червня 2022 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Приваліхіна А.І., розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Центральна адміністрація Дніпровської міської ради, про визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

02 червня 2021 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідачки ОСОБА_2 , визначивши третьою особою Центральну адміністрацію Дніпровської міської ради із вимогою про визначення місця проживання дитини.

При вивченні матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем примірники позовної заяви для відповідачки та третьої особи надано в ксерокопії, а додані до них докази, не засвідчені у встановленому законом порядку. Крім того, в прохальній частині позовної заяви, разом з позовними вимогами, містяться вимоги про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Центральної адміністрації Дніпровської міської ради та зобов`язання її надати висновок щодо розв`язування спору.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з вимогами п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Вказані вимоги закону позивачем не виконані, оскільки прохальна частина позовної заяви, разом з позовними вимогами, містить клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Центральної адміністрації Дніпровської міської ради та зобов`язання її надати висновок щодо розв`язування спору, проте нормами цивільного законодавства передбачено, що у прохальній частині позову викладаються позовні вимоги та виключно надається право заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається. Викладення інших клопотань та заяв у прохальній частині діючим цивільно-процесуальним законодавством не передбачено.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням ст. 177 ЦПК України позивач, має право подати до суду окремо оформлене клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Центральної адміністрації Дніпровської міської ради та зобов`язання її надати висновок щодо розв`язування спору.

Крім того, вимогами ст. 177 ЦПК України визначено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Нормою ст. 95 ЦПК України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 р. № 144).

Відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Крім того, Верховний Суд у своїй постанові від 18 грудня 2018 року у справі № 761/5897/17 вказав на те, що зазначеним вище способом повинна засвідчуватись кожна сторінка документа.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Враховуючи те, що позовну заяву подано з недоліками, доходжу висновку про неможливість відкриття провадження по справі, а тому, про залишення позову без руху, надання позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання позовної заяви в новій редакції, у кількості сторін, із приведенням її прохальної частини у відповідність до змісту позовної заяви та вимог чинного цивільного процесуального законодавства України та надання доказів, що додані до позову у кількості учасників справи та засвідчених у встановленому вимогами ст. 95 ЦПК України порядку.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається - заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Центральна адміністрація Дніпровської міської ради про визначення місця проживання дитини - залишити без руху.

Надати позивачу строк у п`ять днів включно зо дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.І. Приваліхіна