Справа № 712/3927/22
Провадження 2/712/1818/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2022 року Суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

06.06.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що до звернення до суду з даним позовом позивач раніше чотири рази звертався до цього ж суду з аналогічною позовною заявою.

Встановлено, що ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 31 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкодиповернуто позивачу, оскільки 28.01.2022 позивач скерував до суду заяву про повернення позову (справа № 712/945/22).

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 02 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкодиповернуто позивачу, оскільки 31.01.2022 позивач скерував до суду заяву про повернення позову (справа № 712/996/22).

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 01 лютого 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкодиповернуто позивачу, оскільки 31.01.2022 позивач скерував до суду заяву про повернення позову (справа № 712/1002/22).

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 13 квітня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкодиповернуто позивачу, оскільки позивачем не усунуто недоліки. (справа № 712/1642/22).

Зміст зазначених позовних заяв (№ 712/945/22, 712/996/22, 712/1002/22, 712/1642/22) є повністю аналогічним змісту даної позовної заяви (справа № 712/3927/22) щодо сторін спору, його предмета, підстав та обсягу і змісту позовних вимог.

Враховуючи викладене, суддя, вивчивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно із положеннями ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Частини 3 та 4 ст. 44 ЦПК України визначають, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, враховуючи, що позивач ОСОБА_1 протягом короткого проміжку часу подав п`ять позовних заяв до того самого відповідача, з тим самим предметом та з тих самих підстав, наявні підстави вважати, що такі дії вчинені з метою маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями, що свідчить про зловживання ним процесуальними правами і є підставою для залишення позову без розгляду.

Реалізація принципу змагальності в цивільному судочинстві спонукає учасників справи та їх представників до використання всіх можливих механізмів захисту права, у зв`язку з чим ними можуть допускатися і певні зловживання. Водночас слід наголосити, що зловживання правом має розглядатися як процесуальне правопорушення виключно за умови встановлення причино-наслідкового зв`язку між зловживанням та завданою шкодою (встановленням певних ризиків) іншому учаснику справи. Тобто зловживання процесуальним правом як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в порушенні умов належної реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав іншими учасниками справи.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 6.09.2018, справа №552/2378/17).

Процесуальні права та обов`язки учасників справи визначені ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України. Зокрема, учасники справи мають право: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Водночас учасник справи зобов`язаний: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, подавати усі наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, надавати суду повні й достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду, розглядаючи справу №552/2378/17, визначив зловживання, як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав.

Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі №337/474/14. «Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій» (окрема думка судді Валентини Сімоненко щодо постанови ВС від 02 жовтня 2019 року у справі №750/3021/18).

Таким чином, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад цивільного судочинства.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 подано п`ять разів позов до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди,з аналогічних підстав, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями, провадження у справі не відкривалось з підстав п.3 ч.4 ст. 185 ЦПК України, а тому суд приходить до висновку, що позивач допустив зловживання процесуальним правом при зверненні з позовом до суду, що суперечить завданню цивільного судочинства.

Згідно ч. 3 ст. 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 44, 257, 260, 261, 353, пп. 15.5 п. 15 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Визнати дії позивача ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат про відшкодування моральної шкоди- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Черкаської області через Соснівський районний суд м. Черкаси у п`ятнадцятиденний строк з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію стосовно справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси В.А. Романенко