Справа № 357/6850/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 серпня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Коротун Т.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, про скасування заходів забезпечення позову, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування удаваним, про визнання укладеним договору купівлі-продажу будинку та поділ будинку, як майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

29.07.2022 ОСОБА_4 звернулася до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову обґрунтовуючи тим, що ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.06.2015 забезпечено позов ОСОБА_1 , шляхом накладення заборони на відчуження житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого на ім`я ОСОБА_4 . Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.08.2015, яке набрало законної сили, у задоволенні позову відмовлено у повному обсязі. За умов ч. 6 ст. 154 ЦПК України, в редакції на момент набрання судовим рішенням законної сили, якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте, суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. Однак, суд одночасно з ухваленням судового рішення, а також, після цього не постановляв ухвалу про скасування заходів забезпечення позову. Згідно ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У відомостях з Державного реєстру прав на нерухоме майно наявна актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень за номером 10152070 від 26.05.2015, що внесена на підставі ухвали Білоцерківського міськрайонного суду від 19.06.2015 по справі № 357/6850/15-ц. Отже, враховуючи, що рішенням суду, яке набрало законної сили, в задоволенні позову було відмовлено, тому, відпала потреба у даному заході забезпечення позову. Діюче забезпечення позову, шляхом заборони відчужувати житловий будинок, не дає можливості їй на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь- які угоди, відповідно до закону, за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а отже порушує її право на власність, гарантоване статтею 41 Конституцією України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Тому, просила скасувати накладену ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 19.06.2015 року заборону на відчуження житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого на ім`я ОСОБА_4 .

Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, заявник ОСОБА_4 в клопотанні просила його розгляд проводити за її відсутності.

Враховуючи обмежений строк розгляду вищезазначеного клопотання в порядку ч.2 ст.158 ЦПК України та те, що явка судом обов`язковою не визнавалась, неявка сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

При вирішенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1- 4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

19.06.2015 ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області (а.с. 23-24), за заявою ОСОБА_1 , було забезпечено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування удаваним, про визнання укладеним договору купівлі-продажу будинку та поділ будинку, як майна подружжя, шляхом накладення накладення заборони на відчуження житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження (а.с. 35), зареєстровано обтяження (номер запису про обтяження 10152070) житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого на ім`я ОСОБА_2 .

31.08.2015 рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування удаваним, про визнання укладеним договору купівлі-продажу будинку та поділ будинку, як майна подружжя, відмовлено (а.с. 63-70).

25.11.2015 ухвалою Апеляційного суду Київської області апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, а рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.08.2015 залишено без змін (а.с. 108-112).

07.04.2016 ухвалою Вищого спеціалізованого суду України, касаційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, а ухвалу Апеляційного суду Київської області від 25.11.2015 та рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.08.2015 залишено без змін (а.с. 137-138).

Отже, рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 31.08.2015 набрало законної сили.

За умов ч. 6 ст. 154 ЦПК України (в редакції на момент набрання судовим рішенням законної сили) якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Відповідно до ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для скасування заходів забезпечення позову, суд враховує, що позов в межах якого вживались заходи забезпечення, було розглянуто по суті та у задоволенні позовних вимог було відмовлено, рішення суду набрало законної сили, а отже необхідність у застосуванні заходу забезпечення позову відпала.

Тому, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_4 , про скасування заходів забезпечення позову, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування удаваним, про визнання укладеним договору купівлі-продажу будинку та поділ будинку, як майна подружжя, є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст. 158, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Перша Білоцерківська міська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3 , про визнання договору дарування удаваним, про визнання укладеним договору купівлі-продажу будинку та поділ будинку, як майна подружжя, обрані ухвалою Білоцерківського міського суду Київської області від 19.06.2015 у справі №357/6850/15-ц, шляхом зняття заборони на відчуження (номер запису обтяження 10152070) житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого на ім`я ОСОБА_2 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала складена 05.08.2022.

Суддя:О. В. Бондаренко