Справа №489/5445/20
Провадження №2/489/119/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
25 січня 2022 року м. Миколаїв
Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:
головуючого - судді Рум`янцевої Н.О.,
із секретарем судових засідань - Бодюл А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ягужинська Катерина Тарасівна про визнання права власності в порядку спадкування за законом
23 липня 2021 року від представника позивача надійшла заяву про зміну підстав позову, відповідно до якої просить: визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ; визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначає, що позивачка про існування спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_4 дізналася лише після ознайомлення з її копією уже в суді. Через це, 24.06.2021, ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. із заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 . Проте, позивачка отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії через відсутність оригіналу правовстановлюючого документа на спадкове майно.
Ухвалою суду від 20.01.2021, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 21.01.2021, витребувано докази.
Ухвалою суду від 08.02.2021, витребувано докази.
Ухвалою суду від 27.09.2021, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Від представниці позивача надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача по справі. Просить позовні вимоги задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Від відповідачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Однак, суд не може прийняти вказану заяву, оскільки вона подана через електронну пошту, при цьому не містить електронного цифрового підпису або сканкопії документу, який посвідчує особу, внаслідок чого суд не має можливості перевірити відправника та встановити відповідність особи, що відправила заяву, стороні по справі.
Від третьої особи надійшла заява про розгляд справи за її відсутності.
Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення.
Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини.
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 21.01.2021, вбачається, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по Ѕ частки за кожним на підставі свідоцтва про право власності від 01.07.2008, виданого ЖКВ ДП НВКГ «Зоря»-«Машпроект».
Вказане підтверджується довідкою з Комунального підприємства Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації від 04.02.2021 за вих. № 264.
09 грудня 2015 року ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповідала все належне їй майно, у тому числі квартиру АДРЕСА_1 , в рівних частках по Ѕ частці кожній ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Вказаний заповіт посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинською К.Т., зареєстрований в реєстрі за № 2470.
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Після її смерті відкрилася спадщина, зокрема, на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
Представниця позивачки в своєму позові зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 спадщину після смерті ОСОБА_4 не прийняли, оскільки не були зареєстровані з нею на момент її смерті та у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулися. За таких умов, спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 прийняв рідний син ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , який був зареєстрований та постійно проживав зі спадкодавицею в порядку ст.. 1268 ЦК України.
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є рідним сином ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 .
Відповідно до довідки ЖКП ММР «Зоря» від 05.02.2020 за вих. № 72, ОСОБА_4 проживала та була зареєстрована з 29 лютого 1982 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2 . На цей день разом з нею проживав та був зареєстрований син ОСОБА_3 з 29 березня 1982 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Проте, як вбачається зі спадкової справи № 118/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
05 жовтня 2017 року ОСОБА_2 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
24 червня 2021 року ОСОБА_1 повторно звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ягужинської К.Т. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.06.2021 за вих. № 305/02-31, ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів для видачі свідоцтва про право на спадщину, нотаріальне оформлення права власності на квартиру неможливо.
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 . Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 є рідною донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 .
З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 , вбачається, що ОСОБА_1 зареєструвала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_1 ».
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 є рідною донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 .
З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_7 , ОСОБА_2 зареєструвала шлюб та змінила прізвище на « ОСОБА_2 ».
Як вбачається з свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_8 , шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 розірвано 24 жовтня 1989 року.
11 жовтня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Постановою приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинської К.Т. від 13 липня 2018 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_9 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки ОСОБА_1 своєчасно заяву про прийняття спадщини до майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 не подала, докази постійного проживання з померлим на день його смерті нотаріусу не надала, у зв`язку з чим заявнику належить звернутися до суду з наданням додаткового строку для прийняття спадщини. Крім того, заявницею не надані правовстановлюючі документи, на підставі яких спадкове майно належить спадкодавцеві.
Вказане підтверджується матеріалами спадкової справи № 114/2018 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Згідно довідки з ЖКП ММР «Зоря» від 05.02.2020 за вих. № 73, ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований з 29 березня 1982 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 . На цей день разом з ним ніхто не був зареєстрований та не проживав.
Як вбачається з Акта про спільне проживання осіб на день смерті ОСББ «Вектор» від 12.07.2021 за вих. № 14-00/н, ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , на день смерті ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживали разом та вели спільне господарство за адресою: АДРЕСА_2 .
З письмових пояснень свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 вбачається, у квартирі АДРЕСА_1 проживали ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_4 , ОСОБА_12 сильно захворів, у зв`язку з чим, у жовтні 2017 року позивачка переїхала проживати до ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , та доглядала за батьком по день смерті останнього.
Представниця позивачки зазначає, що позивачка, за домовленістю з відповідачкою, переїхала жити до батька після смерті бабусі, оскільки батько потребував стороннього догляду. Сестри дійшли згоди, що батьківська квартира має залишатися позивачці, враховуючи її скрутне матеріальне становище. Після смерті батька позивачка вступила в управління спадковою квартирою, зробила ремонт та оселилася в ній разом з родиною.
Гарантії здійснення права власності та його захисту закріплюються і у національному законодавстві України. Так, відповідно до ч.4 ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Згідно Цивільного кодексу України підставами виникнення права власності є різні правопороджуючі юридичні факти, або правовідносини, зокрема, також і в порядку спадкування після смерті громадянина.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно ч.1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.
Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує його право власності (ст.392 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1278 ЦК України, частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними.
Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину
Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Окрім цього, згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.
Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.
Одним з основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (стаття 12 ЦПК України).
Статтею 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Згідно приписів статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог, інші судові витрати у разі відмови в задоволенні позову покладаються на позивача, за такого з відповідачки на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2040,37грн.
Керуючись ст. ст. 4, 12, 89, 141, 259, 263-265 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ягужинська Катерина Тарасівна про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Визнати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2040,37грн.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на судове рішення може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено скорочене судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційні скарги подаються учасниками справи в порядку статті 355 ЦПК України безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_9 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_10 .
Третя особа: приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ягужинська Катерина Тарасівна, юридична адреса: м. Миколаїв, вул. 1 Лінія, 38.
Суддя Н.О. Рум`янцева
Повний текст судового рішення складено «25» січня 2022