24.01.2022 Справа № 469/179/21
2/469/173/22
У Х В А Л А
24 січня 2022 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі головуючого судді Гапоненко Н.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства ГРЕЙН-ЮГ про розірвання договору оренди, -
в с т а н о в и в :
05 лютого 2020 року позивач отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на вказану земельну ділянку, повідомив відповідача про смерть матері, направивши на адресу відповідача копії усіх необхідних документів, але орендна плата за 2019-2020 роки відповідачем йому, як спадкоємцю після смерті матері, сплачена не була. Оскільки достроково розірвати договір оренди землі від 22 лютого 2016 року без укладання та підписання з позивачем нового договору оренди відповідач відмовляється, позивач просив розірвати договір оренди земельної ділянки (без номера) від 22 лютого 2016 року, укладений між ОСОБА_2 та ПП ГРЕЙН-ЮГ, зареєстрований у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 квітня 2016 року за індексним номером 29234651, у зв"язку з порушенням відповідачем договірних зобов"язань.
03 березня 2021 року судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначено судове засідання з повідомленням сторін на 23 листопада 2021 року, визначено резервну дату проведення судового засідання 13 грудня 2021 року.
21 січня 2022 року позивач надав уточнену позовну заяву, у якій просив розірвати договір оренди земельної ділянки (без номера) від 22 лютого 2016 року, укладений між ОСОБА_2 та ПП ГРЕЙН-ЮГ, зареєстрований у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 квітня 2016 року за індексним номером 29234651 та припинити інше речове право, право оренди земельної ділянки, номер запису 29234651, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 квітня 2016 року на підставі договору оренди землі (без номера) від 22 лютого 2016 року.
Відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Підпунктами 1, 2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання "уточненої" позовної заяви.
Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17, у разі надходження до суду заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.
При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.
Отже, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Одночасна зміна і предмета, і підстав позову, як визначено нормою ч.3 ст.49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом.
Як вбачається з матеріалів справи, первинними позовними вимогами позивача до відповідача є розірвання договору оренди земельної ділянки (без номера) від 22 лютого 2016 року, укладеного між ОСОБА_2 та ПП ГРЕЙН-ЮГ, зареєстрованого у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 квітня 2016 року за індексним номером 29234651.
Відповідно до поданої заяви позивач просить також припинити інше речове право, право оренди земельної ділянки, номер запису 29234651, зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 13 квітня 2016 року на підставі договору оренди землі (без номера) від 22 лютого 2016 року, тобто позивачем заявлено нову позовну вимогу, що, на думку суду, свідчить про подання позивачем фактично нового позову, що суперечить вимогам ст.49 ЦПК України.
Оскільки позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги, заява про уточнення позовних вимог підлягає поверненню позивачеві з роз"ясненням права звернення до суду з позовною заявою у загальному порядку.
Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Перше судове засідання для розгляду справи по суті призначене на 23 листопада 2021 року, уточнена позовна заява з новими позовними вимогами надійшла до суду лише 21 січня 2022 року, тобто з пропуском встановленого ч.3 ст.49 ЦПК України строку.
За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.49,185, 258-261 ЦПК України, суд -
п о с т а н о в и в:
Уточнену позовну заяву ОСОБА_1 повернути позивачу.
Продовжити розгляд справи за вимогами, викладеними у позовній заяві, поданій до суду 02 березня 2021 року.
Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.
Суддя: