ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2022 року м.Херсон

Номер справи: 766/3938/21

Номер провадження: 22-ц/819/440/22

Херсонський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого (суддя-доповідач) Ігнатенко П.Я.,

суддів: Воронцової Л.П.

Полікарпової О.М.,

за участю секретаря Савицької А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Зуб І.Ю. від 06 жовтня 2021 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ частки із спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про виділ частки із спільної власності та визначення порядку користування земельною ділянкою. До позовної заяви додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 12 квітня 2021 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в загальному порядку (а.с.30).

Ухвалою судді від 22 вересня 2021 року позовну заяву залишено без руху з підстав невідповідності вимогам ст.175, 177 ЦПК України, а саме позивачем не залучено в якості учасника справи, власника частини домоволодіння ОСОБА_6 , якій належала частка у спільній частковій власності на 3/100 частин домоволодіння разом з іншими співвласниками. В ухвалі суду зазначено, що з рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 05.01.2021 року позивачу відомо про наявність відомостей щодо всіх співвласників, але вони не зазначені при поданні даного позову( а.с.141).

01 жовтня 2021 року ОСОБА_7 , який діє від імені ОСОБА_1 подав заяву про усунення недоліків позовної заяви зазначивши, що суб`єктний склад сторін повний та відповідає змісту згаданого в ухвалі про залишення позовної заяви без руху (а.с.144-145).

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06 жовтня 2021 року позовну заву залишено без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України. При цьому суд зазначив, що позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху. Фактично подано заяву про зазначення нових підстав позову, що передбачає звернення до суду із новою позовною заявою.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження слухання справи.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду, після відкриття провадження у справі, з посиланням на вимоги статті 175 і 177 ЦПК України та п.8 ч.1 статті 257 ЦПК України є необґрунтована та постановлена з порушенням норм процесуального права.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 зазначила, що суд першої інстанції обгрунтовано та всебічно дослідив матеріали справи, а тому ухвалу суду про залишення позовної заяви без розгляду слід залшити без змін.

В ході апеляційного розгляду ОСОБА_3 апеляційну скаргу не визнала, просила залишити її без задоволення.

Адвокат Салівонський О.М., який діє від імені ОСОБА_1 подав заяву про зайнятість в іншому процесі, не навівши підстави наданої переваги участі в іншому судовому засіданні.

Судова колегія дійшла висновку про відсутність поважних причин відсутності адвоката Салівонського О.М.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Згідно вимог ч.2 ст. 372 ЦПК України неявка до суду апеляційної інстанції не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України можливо за наявності трьох умов: провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу; не було сплачено судовий збір; позивач не усунув цих недоліків.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви сплачено судовий збір у встановленому порядку і розмірі (а.с.5,25).

При цьому, недоліки, зазначені в ухвалі суду від 29 травня 2019 року, які стали підставою для ухвалення рішення про залишення позову без розгляду, а саме: не залучення позивачем в якості учасників справи всіх співвласників спірного майна, жодним чином не є перешкодою розгляду справи по суті.

Так, за змістом ст.ст. 4, 48 ЦПК України відповідачем є особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку, позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.

При цьому, у відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого засідання, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Тобто, виходячи з системного аналізу вищенаведених положень цивільного процесуального законодавства, можна дійти висновку, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, в той час як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Аналогічний висновок викладено й в постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц.

Крім того, як наголошено в постанові Верховного Суду від 28.03.2018 року у справі № 359/2077/17, якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Суд першої інстанції не звернув належної уваги на зазначені обставини та норми процесуального права і дійшовши висновку про незалучення позивачем належного складу відповідачів помилково вважав, що це є перешкодою розгляду справи, в зв`язку з чим в порушення норм діючого законодавства залишив позовну заяву без руху та в подальшому - без розгляду.

Відповідно п.6 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції у разі порушення судом першої інстанції норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права.

З урахуванням встановленого апеляційний суд приходить до висновку, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, ухвала суду першої інстанції, як така, що ухвалена без дотримання вимог процесуального закону відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню, а справа - поверненню до суду першої інстанції для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 06 жовтня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (постанови) шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції у цивільних справах Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 18 січня 2022 року.

Головуючий П.Я.Ігнатенко

Судді: Л.П.Воронцова

О.М.Полікарпова