Справа № 355/1232/21
Провадження № 2/355/348/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2022 року

Баришівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Ющенко Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в с. Баришівка Київської області за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «банк Восток» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2021 позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за Заявою-Договором про акцепт Публічної пропозиції на встановлення ліміту овердрафту № ЗП 1 в сумі 8 161,64 грн.

15.08.2019 між ОСОБА_2 та ПАТ «Банк Восток» було укладено Заяву-Договір про акцепт Публічної пропозиції на встановлення ліміту овердрафту № ЗП 1, за умовами якого відповідач акцептував Публічну Пропозицію Банку на укладення Договору овердрафту на умовах, викладених у «Правилах надання банківських продуктів та послуг фізичним особам в ПАТ «Банк Восток». Відповідачу було встановлено ліміт овердрафту у розмірі 7 900,00 грн., ондак у звзку з невиконанням Договору овердрафту у відповідача виникла заборгованість у розмірі 8 161,64 грн., яка складається з наступного:

- прострочена заборгованість за овердрафтом 7 900,00 грн.

- заборгованість за простроченими відсотками 98,28 грн.

- заборгованість за комісіями 163,36 грн.

На виконання вимог п. п. 2, 3 ч.3 ст.265 Цивільного процесуального кодексу України суд зазначає заяви та клопотання, що подавались під час судового розгляду справи, інші процесуальні дії у справі.

10.12.2021 та 08.02.2022 до суду подано клопотання представником позивача адвокатом Іванчуком В.Я., про розгляд справи без участі позивача.

Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином.

22.04.2022 представник позивача ОСОБА_3 подав клопотання про розгляд справи без участі позивача.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

15.08.2019 ОСОБА_4 , з метою отримання банківських послуг публічного акціонерного товариства «БАНК ВОСТОК», підписав Заяву-Договір акцепт Публічної пропозиціїна на встановлення ліміту овердрафту № ЗП-1, за умовами якого відповідач акцептував публічну пропозицію Банку на укладення Договору овердрафту на умовах, викладених у «Правилах надання банківських продуктів та послуг фізичним особам ПАТ «Банк Восток», розміщених для ознайомлення на сайті www.bankvostok.com.ua (а.с. 6).

Відповідно до п. 1.1. Договору овердрафту відповідачу було встановлено ліміт овердрафту у розмірі 7 900,00 грн. строком користування до 13.08.2020 зі сплатою 34% річних (фіксована).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем було власноруч підписано Тарифи Банку за продуктом/програмою кредитування в рамках зарплатного проекту «з/п Фора» та Паспорт споживчого кредиту, що свідчить про те, що відповідач була ознайомлена з усіма умовами споживчого кредитування та погодилась з ними (ас. 7-8).

Відповідно до Паспорту споживчого кредиту строк кредитування становить до 365 днів, з можливістю пролонгації при виконанні умов Заяви-договору та Правил (а.с. 8).

Банк свої зобов`язання за Договором овердрафту виконав, встановивши на поточний рахунок відповідача ліміт овердрафту у розмірі 7 900,00 грн., що підтверджується випискою за рахунком відповідача (а.с. 18-22).

Однак, відповідно до Правил, розміщених на сайті позивача, у зв`язку відсутністю протягом 20 календарних днів зарахування заробітної плати на рахунок позичальника, строк повернення овердрафту настав 13.01.2020.

Станом на 01.04.2021 у відповідача перед Банком виникла заборгованість у розмірі 8 161,64 грн., яка складається з наступного:

- прострочена заборгованість за овердрафтом 7 900,00 грн.

- заборгованість за простроченими відсотками 98,28 грн.

- заборгованість за комісіями 163,36 грн.

01.04.2021 відповідачу було надіслано вимогу вих. № 04/3242 про погашення заборгованості (а.с. 13).

Однак, станом на дату звернення до суду з даним позовом заборгованість не погашено.

Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.

Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.

Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Така позиція викладена в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року справа N 14-10цс18.

Постановою Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі N 375/998/15-ц роз`яснено, що оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма частини першої статті 1048 ЦК Україниі охоронна норма частини другої статті 625 цього Кодексуне можуть застосовуватись одночасно. Тому за період до прострочення боржника підлягають стягненню проценти від суми позики (кредиту) відповідно до умов договору та частини першої статті 1048 ЦК України як плата за надану позику (кредит), а за період після такого прострочення підлягають стягненню річні проценти відповідно до частини другої статті 625 ЦК України як грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання, тобто як міра відповідальності за порушення грошового зобов`язання.

Таким чином, якщо строк кредитування закінчився або кредитор реалізував своє право на дострокове повернення кредиту, то з цього моменту припиняється нарахування процентів за кредитом і позичальник зобов`язаний повернути суми передбачені статтею 625 ЦК України.

Як зазначено позивачем, строк користування кредитними коштами було встановлено до 13.08.2020, але у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань строк повернення овердрафту настав 13.01.2020.

З умовами повернення кредиту відповідач ознайомлений про що підписав Паспорт споживчого кредиту.

Банк звернувся до суду з позовом 27.08.2021.

Враховуючи, що фактично отримані та використані відповідачем кошти в добровільному порядку позивачу не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, отже позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.

Таким чином, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача на користь ПАТ «Банк Восток» заборгованість у розмірі 8 161,64 грн.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, судовий збір підлягає відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 83, 89, 141, 265, 268, ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «банк Восток» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» () заборгованість за Заявою-Договором про акцепт Публічної пропозиції на встановлення ліміту овердрафту № ЗП 1 від 15.08.2019 року у сумі 8 161,64 грн. (вісім тисяч сто шістдесят одна грн. 64 коп.) (з якої прострочена заборгованість за овердрафтом - 7 900,00 грн., заборгованість за простроченими відсотками - 98,28 грн., заборгованість за комісіями - 163,36 грн.).

Стягнути з ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства «Банк Восток» () витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн. (дві тисячі дівсті сімдесят грн. 00 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: В. ЧЕРВОНОПИСЬКИЙ