Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1711/21
Провадження № 2-р/711/3/22
У Х В А Л А

31.05.2022 м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.

секретаря Осадчої А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси заяву ОСОБА_1 про відвід судді Позарецької Світлани Михайлівни від розгляду цивільної справи № 711/1711/21 за заявою ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення від 09.09.2021, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи № 711/1711/21 за позовом Приватного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в особі Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за оплату житлово-комунальних послуг, -

в с т а н о в и в :

До Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення від 09.09.2021, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи № 711/1711/21 за позовом Приватного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в особі Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення боргу за оплату житлово-комунальних послуг.

Разом з тим, до Придніпровського районного суду м. Черкаси вкотре, 16.02.2022р. надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Позарецької Світлани Михайлівни від розгляду даної справи.

Свою заяву обгрунтовує тим, що, як на її думку, суддя кваліфікувала договір, на підставі якого виник борг, стягнутий з відповідачів, як договір про надання послуг теплопостачання. Проте, ніякого договору між позивачем по справі та відповідачами не було узгоджено. Вважає, що було порушено принцип диспозитивності та змагальності, суддя внесла протиправно у судове рішення відомості про наявність договірних відносин. На час подання позову, закінчилася позовна давність, спір між сторонами відсутній. Проте, ОСОБА_3 , відкриваючи провадження прийшла до помилкового рішення про наявність спірних питань. Отже, вказує, що у відповідача ОСОБА_1 є сумніви в неупередженості та об`єктивності судді і просить відвести суддю Позарецьку С.М. від розгляду справи.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Позарецької С.М. від розгляду цивільної справи № 711/1711/21 щодо роз`яснення судового рішення, суд приходить до наступного:

ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 12.04.2021р. прийнято, відкрито провадження по справі за позовом ПрАТ «Черкаське хімволокно» в інтересах відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

При цьому, відповідачем ОСОБА_1 були подані аналогічні за змістом заяви про відвід судді Позарецької С.М.: 31.05.2021р. (ухвалою суду від 01.06.2021р. відвід визнано необгрунтованим, ухвалою суду від 11.06.2021р.у задоволенні заяви про відвід відмовлено), 10.06.2021р. (ухвалою суду від 15.06.2021р. відвід визнано необгрунтованим, ухвалою суду від 17.06.2021р. у задоволенні заяви про відвід відмовлено), 12.07.2021р. (ухвалою суду від 13.08.2021р. відвід визнано необгрунтованим, ухвалою суду від 25.08.2021р. у задоволенні заяви про відвід відмовлено), 01.09.2021р. (ухвалою суду від 02.09.2021р. відвід визнано необгрунтованим, ухвалою суду від 08.09.2021р. у задоволенні відводу відмовлено).

Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.09.2021р. позовні вимоги ПрАТ «Черкаське хімволокно» в інтересах відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 задоволені частково: стягнуто з кожного з відповідачів на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 13718грн. 85коп., інфляційні - 723грн. 92коп., 3% річних - 430грн. 27коп., судовий збір в розмірі 1135грн. 00коп., а всього - 16008грн. 04коп.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 01.12.2021р. рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Відповідачем ОСОБА_1 подано до суду заяву про роз`яснення судового рішення, яка за даними протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду, передана у провадження судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецької С.М. Крім того, просить звільнити від сплати судового збору за подачу такої заяви.

ОСОБА_1 10.12.2021р. подала засобами поштового зв`язку заяву про відвід судді Позарецької С.М. від розгляду цивільної справи № 711/1711/21 за її заявою про роз`яснення судового рішення.

Ухвалою суду від 23.12.2021р. відвід визнано необгрунтованим.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 30.12.2021р. у задоволенні заяви про відвід відмовлено і справа передана судді Позарецькій С.М.

10.01.2022р. ОСОБА_1 повторно подала заяву про відвід судді Позарецької С.М.

Ухвалою суду від 18.01.2022р. відвід визнано необгрунтованим.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 07.02.2022р. у задоволенні заяви про відвід відмовлено і справа передана у провадження судді Позарецької С.М. Вкотре призначено до судового розгляду заяву ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення.

Між тим, 16.02.2022р. в черговий раз, відповідачем ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді Позарецької С.М.

В судове засідання учасники справи не з`явились, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи. Про поважність причин неявки не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява про відвід судді є зловживанням процесуальними правами зважаючи на таке:

право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд.

Проте право на відвід не є абсолютним. В інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи та суспільним інтересам загалом.

Відвід має бути обґрунтований посиланням на факти, які вказують на залежність, упередженість або необ`єктивність судді щодо сторін чи будь-кого з них. Лише за таких обставин відвід буде правомірним і убезпечить сторони від залежного, упередженого або необ`єктивного суду.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 37 ЦПК України визначені випадки недопустимості повторної участі судді в розгляді справи.

Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Якщо відвід заявляється повторно з підстав, розглянутих раніше, суд, який розглядає справу, залишає таку заяву без розгляду (ч.ч.3, 5 ст. 39 ЦПК України).

Права і обов`язки учасника справи передбачені статтею 43 ЦПК України. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч.1 ст. 44 ЦПК).

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 44 ЦПК, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч.ч.3, 4 ст. 44 ЦПК України).

Суть зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає у тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

Верховний Суд в постанові від 09.02.2021 у справі №910/5251/20 звернув увагу, що процесуальним законом вимагається та забезпечується належна поведінка сторони в суді, що також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду. Адже, правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб.

В ухвалі Касаційного адміністративного суду у складі ВС від 13.03.2019 р. у справі №814/218/14 зазначено, що враховуючи конкретні обставини справи, суд може визнати зловживанням процесуальними правами вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи або виконання судового рішення.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_1 неодноразово зверталася до суду із заявами про відвід судді аналогічного змісту, які фактично зводилися до незгоди з процесуальними рішеннями судді; про те, що суддею відкрито провадження по справі за позовом, який подано поза межами строків позовної давності; про наявність у відповідача сумнівів щодо неупередженості та об`єктивності судді, та у задоволенні яких останній було відмовлено, а також зверталася увага на те, що сторони повинні утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи та добросовісно й максимально використовувати всі засоби законодавства для прискорення процедури слухання справи, суд вважає, що чергово заявлений ОСОБА_1 відвід судді Позарецькій С.М., є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами. На думку суду, дії ОСОБА_1 є впливом на склад суду, якому шляхом автоматичного розподілу справи, визначено розгляд її заяви про роз`яснення судового рішення. Обставини, наведені ОСОБА_1 на обґрунтування заяв про відвід судді, не знайшли свого підтвердження.

Як зазначалось вище, у випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Із приписів цієї статті випливає, що вжиття заходів у разі виявлення зловживання процесуальними правами учасником процесу є не правом, а обов`язком суду (постанови Верховного Суду від 20 лютого 2020 року у справі № 438/350/17 та від 11 вересня 2020 року у справі № 530/1701/16-ц).

Згідно із ст. 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Відповідно до ст. 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є: 1)попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф. Застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

На підставі вищевикладеного, у зв`язку з очевидно недобросовісним використанням ОСОБА_1 наданих їй законом процесуальних прав, зважаючи на тривалість та відвертість вчинення нею таких дій, з метою припинення та запобігання в подальшому зловживань останньою своїми процесуальними правами, суд дійшов висновку про необхідність застосування до ОСОБА_1 заходу процесуального примусу у вигляді штрафу в сумі 0,3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744 грн. 30коп.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлений прожитковий мінімум для працездатних осіб, який з 1 січня становить 2481,00 грн.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 36, 37, 39, 259, 260, 144, 148 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Позарецької С.М. визнати зловживанням процесуальними правами та залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) в дохід державного бюджету (стягувач Державна судова адміністрація України, 01021, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) штраф у розмірі 744грн. 30коп.

В частині стягнення штрафу ухвала суду підлягає виконанню у строк три місяці з дня набрання чинності вказаного судового рішення.

Ухвалу суду в частині стягнення штрафу направити до Державної судової адміністрації України та Територіального управління Державної судової адімінстрації України у Черкаській області для відому та виконаненя.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 31.05.2022.

Головуючий: С. М. Позарецька