06.06.2022 Справа № 756/995/22
Справа №756/995/22
Провадження №2/756/2847/22
У Х В А Л А

06 червня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 26.01.2022 позовну заяву було залишено без руху, заявнику наданий строк для усунення недоліків.

Вказана ухвала 18.02.2022 року була направлена на адресу проживання позивача, зазначену у позові: АДРЕСА_1 .

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач є користувачем системи «Електронний суд».

Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженої рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду. Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

У той же час Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя

№ 1845/0/15-21 від 17.08.2021 року, також передбачено, що підсистема "Електронний суд" - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу серед іншого отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Таким чином, позивач мав можливість ознайомитись з усіма процесуальними документами наявними у справі за допомогою системи «Електронний суд».

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Враховуючи викладені обставини, той факт, що позивач за спливом тривалого проміжку часу не цікавиться рухом своєї справи та не реалізував своїх процесуальних обов`язків належним чином, не усунув недоліки, зазначені в ухвалі від 26.01.2022, беручи до уваги правові позиції, викладені у постанові Великої палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 18.03.2021 у справі №911/3142/19, згідно з якими направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважити повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а отже, здійснення судом всіх можливих спроб для повідомлення позивача про наявність відповідної ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для повернення позовної заяви позивачу.

Керуючись ст.ст. 44, 121, 185, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з нерухомого майна повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.О.Тиха