Справа № 562/1152/22
У Х В А Л А

17.06.2022 року Здолбунівський районний суд Рівненської області в складі головуючого судді Саган Л.В., розглянувши в м.Здолбунові позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулася до Здолбунівського районного суду Рівненської області з позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 , малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити проживати з матір`ю, та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст.ст.95, 175, 177 ЦПК України.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У відповідності до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких грунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обгрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що дитина проживає разом з нею та перебуває на її утриманні.

Однак будь-якого доказу на підтвердження вказаних обставин позивачем не зазначено та до позовної заяви не додано. Довідки про склад сім`ї позивача матеріали справи не містять.

За змістом ч.1 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.5 ст.95 ЦПК України учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також порядок засвідчення копій документів визначений пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55).

За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "згідно з оригіналом"; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Всупереч вказаним вище вимогам законодавства, копії письмових доказів, долучених до позовної заяви, надані без належного їх засвідчення.

Крім того, у відповідності до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 зазначеної статті передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 992 грн. 40 коп.

Відповідно до абз.2 ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивач, окрім стягнення аліментів, звернулась до суду із двома позовними вимогами немайнового характеру, а саме: про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини, які підлягають сплаті в розмірі 1984 грн. 80 коп. (992, 40 х 2).

Позивачем до позовної заяви додано квитанцію № 0.0..1 від 12 лютого 2019 року про сплату судового збору в сумі 768 грн. 40 коп.

Як вбачається з довідки старшого секретаря Здолбунівського районного суду Рівненської області від 14 червня 2022 року, згідно виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп. відповідно до квитанції № 0.0..1 від 12 лютого 2019 року сплачений у цивільній справі № 562/454/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Ухвалою Здолбунівського районного суду Рівненської області від 15 березня 2019 року в справі № 562/454/19 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів залишено без розгляду. Заява про повернення коштів судового збору за платіжним документом, що міститься у матеріалах цивільної справи № 562/454/19, до суду не надходила.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 необхідно слатити судовий збір у розмірі 1984 грн. 80 коп. (992, 40 х 2) за дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: про розірвання шлюбу та про визначення місця проживання дитини, і надати суду оригінал квитанції про оплату.

При подачі позову до Здолбунівського районного суду Рівненської області судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК у Рівненській області/Здолбунівська міська територіальна громада/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38012494; банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0017517; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Згідно положень ч.1 ст.161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.

Суд звертає увагу позивача, що у відповідності до ч.2 ст.161 СК України орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини.

З огляду на вказані норми Закону, позивачу необхідно надати суду також характеристику з місця роботи і проживання, довідку про доходи та довідку від лікаря нарколога.

Положеннями ч.4 ст.19 Сімейного кодексу України визначено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Крім того, всупереч вимог пункту 9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Підстав для звільнення позивача від доказування судом не встановлено.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.95, 175, 177 ЦПК України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст.95, 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиправлення недоліків у строк, встановлений судом, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С у д д я