Провадження № 2/344/362/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2022 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої - судді Пастернак І.А.

секретаря Кріцак Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Івано-Франківську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПП "ЖЕО "Новий дім", ОСОБА_2 про зобов`язання привести приміщення гаражу № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 до належного технічного стану та усунути причину його затікання, стягнення судових витрат

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ПП "ЖЕО "Новий дім", ОСОБА_2 про зобов`язання привести приміщення гаражу АДРЕСА_2 до належного технічного стану та усунути причину його затікання, стягнення судових витрат, посилаючись на те, що він є власником гаража № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 . З жовтня 2018 року у даному гаражі по стику панелей на стелі Періодично просочується вода, яка капає на його автомобіль, що зберігається у Приміщенні.28.12.2018 року комісією ПП «ЖЕО «Новий дім» було проведено перевірку технічного стану гаража і видано Акт, яким встановлено, що ймовірною причиною є протікання холодної води є тріщина трубопроводу холодного водопостачання, яка замурована у стіні у ванній кімнаті квартири №2 . Після цього він неодноразово звертався до власниці квартири №2 ОСОБА_2 з проханням усунути дефект трубопроводу. Однак, близько двох років ніхто не усунув дефекту, що спричиняє затоплення його гаражу. Косметичний ремонт стін та стелі, який він проводив за власні кошти, не дає результату, так як не усунено причини замокання. 03.06.2020 було ще раз зроблено перевірку технічного стану гаража НОМЕР_1 і видано Акт, яким знову ж таки встановлено, що ймовірною причиною затоплення є витікання холодної води із квартири №2 , де є тріщина трубопроводу холодного водопостачання, яка замурована у стіні у ванній кімнаті квартири №2 . 26.06.2020 він звернувся до ПП «ЖЕО «Новий дім» з заявою про вжиття заходів щодо усунення затікання води у його гаражі, і 27.07.2020 року отримав лист, де зазначалося, що ПП «ЖЕО «Новий дім» звернувся до власниці кв. №2 ОСОБА_2 з заявою та вимогою в найкоротший термін усунути несправності трубопроводу холодного водопостачання та протікання холодної води і на даний час відповіді від неї не отримували. Даним листом Відповідач- 1, як і у Актах перевірки технічного стану гаража усю провину у затіканні мого гаража перекидає на власницю кв. №2 ОСОБА_2 . Просив зобов`язати відповідачів привести приміщення гаражу № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 до належного технічного стану та усунути причину його затікання.

09.09.2020 року відповідачка ОСОБА_2 подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що в Актах, що були складені ПП «ЖЕО «Новий дім» 28.12.2018 та 03.06.2020 року, наявні суттєві порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного -комітету України з питань житлово- комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. Також, у вищезгаданих актах зазначається, що ймовірною причиною протікання води є тріщина трубопроводу холодного водопостачання, яка замурована в стіні квартири №2 . Відповідно до Закону та умов Договору ремонт та технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж належить до обов`язків балансоутримувача, а саме ПП «ЖЕО «Новий дім». Однак, як вбачається з змісту позовної заяви та інших наявних в провадженні документів Відповідач-1 грубо порушуючи свої обов`язки неодноразово ухилявся від їх виконання, перекладаючи відповідальність на Відповідача-2, який в свою чергу не є стороною даних деліктних зобов`язань. Крім того, варто зазначити, що квартира в будинку АДРЕСА_1 була придбана ними в 2007 році безпосередньо в забудівника AT «Івано-ФранківськБуд» в готовому до експлуатації стані за системою «під ключ», що включало в себе всі комунікації, ремонт, сантехнічне обладнання та плитку в ванній кімнаті. Будь-яких перепланувань чи інших втручань у внутрішньоквартирні, а тим паче згальнобудинкові мережі нами не здійснювалося. Це свідчить про те, що будь-яке протікання внутрішньобудинкових мереж водопостачання чи водовідведення не могло бути спричинене тими чи іншими діями з її сторони, внаслідок чого покладення саме на неї будь-якої відповідальності чи обов`язків з питань, зазначених в позовній заяві є безпідставним та необгрунтованим. Будь-які претензії Позивача та до неї з приводу вимог позовної заяви є безпідставними та неправомірними. Просила відмовити у задоволенні позову (а.с.29-32).

Позивач подав до суду заяву в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача ПП «ЖЕО «Новий дім» в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник в судове засідання не з`явилися, повторно подали заяви про відкладення розгляду справи.

Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України), кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Як вбачається зі змісту ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на підставі договору дарування гаражу від 17.02.2012 року належить гараж № НОМЕР_1 , який знаходиться за адресою в АДРЕСА_1 (а.с.14).

Згідно ч. 7 ст. 41 Конституції України використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства.

За змістомст. 22 ЦК Україниособа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов`язує.

Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до акту № 6 від 28.12.2018 року, після огляду місця події у квартирі №2 та квартирі №1 вказаного будинку, ймовірною причиною витікання холодної води із квартири №2 , є тріщина трубопроводу холодного водопостачання, яка замурована у стіні у ванній кімнаті квартири №2 і заклеєна облицювальною плиткою, через яку візуально неможливо встановити підтікання води. Комісія вважає, що всю заподіяну шкоду, яка виникла в результаті затоплення гаража № НОМЕР_1 , власником якого являється ОСОБА_1 , повинна відшкодувати у повному об`ємі власниця квартири №2 ОСОБА_2 , з вини якої допущено затоплення гаража № НОМЕР_1 (а.с.7).

Відповідно до акту перевірки технічного стану гаража № НОМЕР_1 , після затоплення його з квартири АДРЕСА_5 від 03.06.2020 року, після огляду місця події у квартирі №2 та квартирі №1 вказаного будинку, ймовірною причиною витікання холодної води із квартири №2 , є тріщина трубопроводу холодного водопостачання, яка замурована у стіні у ванній кімнаті квартири №2 і заклеєна облицювальною плиткою, через яку візуально неможливо встановити підтікання води. Комісія вважає, що всю заподіяну шкоду, яка виникла в результаті затоплення гаража № НОМЕР_1 , власником якого являється ОСОБА_1 , повинна відшкодувати у повному об`ємі власниця квартири №2 ОСОБА_2 , з вини якої допущено затоплення гаража № НОМЕР_1 (а.с.6).

26.06.2020 року позивач звертався із заявою до ПП «ЖЕО «Новий дім» з заявою про вжиття заходів щодо усунення затікання води у гаражі № НОМЕР_1 , що знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с.8-9).

Листом від 27.07.2020 року №81 ПП "ЖЕО Новий дім" позивачу надало відповідь, з якої вбачається, що ПП «ЖЕО «Новий дім» звернувся до власниці кв. №2 ОСОБА_2 з заявою та вимогою в якнайкоротший термін усунути несправності трубопроводу холодного водопостачання та протікання холодної води з ванної кімнати її квартири №2 в гараж НОМЕР_1 , який знаходиться нижче квартири №2 . (а.с.10).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (додаток 4).

Форма акту визначена у додатку №4 до Правил.

Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи,яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача.

Аналогічна позиція викладена у Постанові Верховного Суду України: у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в який було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду.

Дослідивши вищезазначені акти про залиття, суд вважає, що Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженим наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 та до додатку до пункту 2.3.6 Правил № 4, вони не відповідають.

Відповідачка ОСОБА_2 не погоджується із зазначеними актами, оскільки у актах не зазначено характеру залиття та не встановлено його дійсних причин, а посилання на ймовірність такого факту є недопустимим. Також відсутні підписи власниці квартири № 1 , внаслідок чого неможливо встановити чи дійсно квартира № 1 підлягала огляду.

Судом враховується правова позиція, викладена у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, згідно до якої зазначено, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди.

У постанові від 10.05.2018 року в справі №465/2120/14-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа.

Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди.

При вирішенні даного спору суд керується роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди», відповідно до яких розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Згідно з Висновком №08/02-2022 від 17.02.2022 року експертного будівельно-технічного дослідження, проведеної судовим експертом Максимчин А.Д. за заявою ОСОБА_1 встановлено, що розмір матеріального збитку завданого внаслідок залиття гаража АДРЕСА_2 становить 5 952,00 грн. (а.с. 105-109).

Даним висновком не встановлювались ні причини залиття нежитлового приміщення, ні винна особа у залитті, оскільки, перед експертом на дослідження дані питання не ставились, а досліджувалась лише вартість відновлювального ремонту.

Суд не приймає до уваги Висновок експерта будівельно-технічної експертизи №08/02-2022 від 17.02.2022 року, оскільки він констатує лише розмір майнової шкоди, однак ніяким чином не встановлено причину затоплення гаража АДРЕСА_2 .

Враховуючи те, що позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що залиття відбулось саме з вини відповідачів, суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами у справі не доведено факту вчинення неправомірних дій відповідачами щодо залиття гаража АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч. 1 та ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч.1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів.

Суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог про зобов`язання привести приміщення гаражу № НОМЕР_1 по АДРЕСА_1 до належного технічного стану та усунути причину його затікання слід відмовити.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України оскільки суд відмовляє позивачам у задоволенні позову в повному обсязі, тому і не підлягають задоволенню їх вимоги про стягнення з відповідачів судових витрат.

Керуючись ст. ст. 10, 12, 19, 76-80, 81, 82, 141, 223, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ПП "ЖЕО "Новий дім", ОСОБА_2 про зобов`язання привести приміщення гаражу АДРЕСА_2 до належного технічного стану та усунути причину його затікання, стягнення судових витрат - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Довідка: Повний текст рішення виготовлено 17.06.2022 року.

Суддя Пастернак І.А.