Справа № 588/257/22
Провадження № 2/588/209/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2022 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Огієнко О.О., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) про звернення стягнення на майно, яке було передано спадкоємцю в натурі,

У С Т А Н О В И В:

Позивачка у лютому 2022 року звернулась до суду з указаним позовом, у якому просить суд задовольнити її вимоги, як кредитора за рішенням Тростянецького районного суду Сумської області від 09.12.2020 у справі №588/2229/19 провадження №2/588/104/20 у сумі 32291,37 грн, шляхом звернення стягнення на житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами, що знаходяться по АДРЕСА_3 , що на праві власності належав ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкоємцем якої за заповітом є ОСОБА_2 .

Також, у позовній заяві позивачка заявила клопотання, у якому просить звільнити її від сплати судового збору в розмірі 992,40 грн, посилаючись на те, що вона має незадовільний фінансовий стан, хворіє на онкологічне захворювання щитоподібної залози.

Розглядаючи клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору суд враховує таке.

Судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з розглядом та вирішенням позову, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Право на доступ до суду, тобто право кожного на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру є складовим елементом права на суд, передбаченого п. 1 ст. 6 Конвенції. Другим елементом права на суд є право розраховувати на розгляд спору судом по суті. Згідно до конвенційної практики Європейського суду право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, які повинні також бути пропорційними, тобто щоб законна мета застосованого обмеження не зводила нанівець зміст конвенційного права на суд. Серед легітимних обмежень права на доступ до суду у практиці Європейського суду визнаються: необхідність сплачувати судовий збір за подачу заяви чи скарги (рішення по справі «Креуз проти Польщі», «Толстой-Мілославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy Miloslavsky v. United Kingdom) від 13.07.1995р.).

Згідно з частиною першою та третьою статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

У пункті 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

При цьому, питання звільнення, відстрочення або розстрочення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Позивачкою на підтвердження скрутного майнового стану було надано довідку про доходи № 4073 8005 4605 1015 видану Південним об`єднаним управлінням ПФУ в Сумській області, відповідно до якої з січня по грудень 2021 року ОСОБА_1 отримала дохід у розмірі 24273,87 грн.

Зважаючи на отриманий позивачкою річний дохід у розмірі 24273,87 грн, п`ять відсотків її річного доходу становить 1213,7 грн.

Позивачка звернулася до суду з позовом майнового характеру у якому заявила майнову вимогу про звернення стягнення на майно, яке було передано як спадкоємцю в натурі.

За змістом ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 992,40 грн та не більше 12405,00 грн.

У даній справі 1 % ціни позову становить - 322,91 грн, а розмір судового збору за вимогу майнового характеру не може бути меншим ніж 992,40 грн і такий розмір судового збору не перевищує 5% річного доходу позивачки.

Надані позивачкою медичні документи щодо стану її здоров`я та наявність у неї онкологічного захворювання, відповідно до вищевикладених норм чинного законодавства, не дають підстав для звільнення позивачки від сплати судового збору.

Таким чином, клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору, задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 , без руху з наданням позивачці часу для усунення указаних вище недоліків - подати до суду квитанцію про оплату судового збору в розмірі 992 грн. 40 коп. за такими реквізитами: Одержувач коштів: ГУК Сум.обл/Тростянецька МТГ/22030101, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 37970404, рахунок одержувача UA0018518, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, у графі призначення платежу вказати - судовий збір, зазначити прізвище, ім`я, по-батькові заявника, назву суду, де розглядається справа; у графі "код платника" вказати власний реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Керуючись вимогами статей 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звернення стягнення на майно, яке було передано спадкоємцю в натурі залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк 10 (десять) днів, який обчислюється з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, а саме: подати до суду квитанцію про оплату судового збору в розмірі 992 грн 40 коп. за такими реквізитами: ГУК Сум.обл/Тростянецька МТГ/22030101, код одержувача (код за ЄДРПОУ) 37970404, рахунок одержувача UA0018518, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, у графі призначення платежу вказати - судовий збір, зазначити прізвище, ім`я, по-батькові заявника, назву суду, де розглядається справа; у графі "код платника" вказати власний реєстраційний номер облікової картки платника податків.

Роз`яснити позивачці, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Огієнко