Справа № 703/3543/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

31 січня 2022 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді Ігнатенко Т.В.

секретаря судового засідання Бойко Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаської області, в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про виключення майна з акту опису й арешту майна

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Смілянського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за вказаним позовом, відповідно до якого, позивач ОСОБА_1 просить суд: поновити йому строк звернення до суду; виключити з опису та звільнити з під арешту, накладеного постановою Смілянського МВ ДВС ГТУЮ в Черкаській області АМ №212505 від 08 лютого 2006 року про арешт майна житлову квартиру АДРЕСА_1 .

02 листопада 2021 року ухвалою судді відкрито провадження у вказані справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлені належним чином.

Представник відповідач Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Панасенко О.А. у судове засідання не з`явився, останній звернувся до суду з заявою, в якій просив залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про виключення майна з акту опису й арешту майна, у зв`язку з повторною неявкою сторони позивача, у судове засіданні провести без його участі.

Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлені належним чином.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч.2 ст.247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Згідно ч.3 ст.2 ЦПК України, однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ч.5 ст.223 та п.3 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 02 грудня 2021 року у справі №675/1998/19 зазначив, що «залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи».

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, позивачем ОСОБА_1 зазначено, що він проживає за адресою: АДРЕСА_2 , при цьому іншої інформації щодо адреси, за допомогою якої суд має можливість здійснювати з ним листування, зокрема, направлення поштової кореспонденції з процесуальними документами суду та судовими повістками, позивачем не зазначено.

З метою виклику позивача ОСОБА_1 у судові засідання у даній справі, які призначені на 07 грудня 2021 року та 31 січня 2022 року, суд направив на його адресу 08 листопада 2021 року та 24 грудня 2021 року судові повістки з повідомленням про вручення поштового відправлення, які до суду не повернулися, незважаючи на те, що конверти з судовими повістками, які направлялися третім особам у даній справі, що проживають за тією ж адресою, що і позивач, повернуті до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

07 грудня 2021 року та 31 січня 2022 року позивач ОСОБА_1 у судові засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, з заявами про відкладення розгляду справи або її розгляду без її участі, до суду не звертався.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Отже, неявка в судові засідання позивача, який без поважних причин не з`являється у судові засідання, ходом розгляду справи не цікавиться, хоча має на це об`єктивну можливість, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення стороною позивача своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призводить до безпідставного затягування розгляду справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті виниклого спору.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, що позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про час, день і місце судових засідань, повторно не з`явився до суду, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, приймаючи до уваги розумність строків розгляду справи, який проводиться в порядку спрощеного позовного провадження, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.2, 44, 193, 223, 247, 257, 260, 294 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області Панасенка Олександра Андрійовича про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про виключення майна з акту опису й арешту майна, - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Смілянського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, треті особи: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про виключення майна з акту опису й арешту майна, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з зазначеними у позовній заяві вимогами.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання шляхом подачі апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Т.В. Ігнатенко