Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/512/22

Провадження № 2/126/414/2022

"23" листопада 2022 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудя О. Г.

секретар Кучанська В.М.,

за участі прокурора Круковської Г.М.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом керівника Гайсинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Бершадської міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» до ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування наказів, стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Гайсинської окружної прокуратури, ОСОБА_3 , звернувся в суд з позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визнати незаконними та скасувати накази № 129 від 14.06.2019 «Про преміювання», № 25-к від 01.07.2019, № 35-к від 23.09.2019, № 191 від 16.10.2019 «Про преміювання», № 41-к від 24.10.2019, № 46-к від 22.11.2019, № 228 від 17.12.2019 «Про преміювання», № 48-к від 20.12.2019, № 1-к від 02.01.2020, № 130 від 11.06.2020 «Про преміювання», № 147 від 13.07.2020 «Про преміювання», № 191 від 21.08.2020 «Про преміювання до Дня незалежності України», № 222 від 25.09.2020 «Про преміювання за підсумками кварталу», № 272 від 21.12.2020 «Про преміювання за підсумками року» в частині визначення премій та доплат за інтенсивність праці ОСОБА_2 . Стягнути з відповідача на користь Комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» кошти у сумі 310019,43 гривень. Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь прокуратури Вінницької обласної прокуратури судовий збір за подання позовної заяви у сумі 7131,29 гривні.

В обгрунтування поданого позову зазначає, що Гайсинською окружною прокуратурою опрацьовано інформацію щодо осіб, притягнутих до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, за результатами чого встановлено підстави для представництва інтересів держави.

Так, постановою Бершадського районного суду Вінницької області від 24.05.2021 у справі № 126/770/21 головного лікаря комунального некомерційного підприємства «Бершадський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачено ч. ч. 1,2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Постанова Бершадського районного суду від 24.05.2021 в апеляційному порядку не оскаржувалась та набрала законної сили.

Ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуально кодексу України визначено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Зі змісту вказаної постанови та матеріалів про адміністративне правопорушення вбачається, що головним лікарем КНП «Бершадський ЦПМСД» ОСОБА_2 , під час підписання наказів № 129 від 14.06.2019 «Про преміювання», № 25-к від 01.07.2019, № 35-к від 23.09.2019, № 191 від 16.10.2019 «Про преміювання», № 41-к від 24.10.2019, № 46-к від 22.11.2019, № 228 від 17.12.2019 «Про преміювання», № 48-к від 20.12.2019, № 1-к від 02.01.2020, № 130 від 11.06.2020 «Про преміювання», № 147 від 13.07.2020 «Про преміювання», № 191 від 21.08.2020 «Про преміювання до Дня незалежності України», № 222 від 25.09.2020 «Про преміювання за підсумками кварталу», № 272 від 21.12.2020 «Про преміювання за підсумками року», згідно яких здійснено його преміювання та доплата за інтенсивність праці, допущено порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, на підставі наказу № 129 від 14.06.2019 «Про преміювання» за підписом ОСОБА_2 згідно додатку, який ним же підписано, відповідача премійовано у розмірі посадового окладу па суму 24007,00 гривень.

Аналогічно на підставі наказів № 191 від 16.10.2019 «Про преміювання» відповідачу вирішено виплатити премію у розмірі 7000,00 грн., № 228 від 17.12.2019 «Про преміювання» - у розмірі 12100,00 грн., № 130 від 11.06.2020 «Про преміювання» - у розмірі 15000,00 грн., № 147 від 13.07.2020 «Про преміювання» - у розмірі 8000,00 грн., № 191 від 21.08.2020 «Про преміювання до Дня незалежності України» - у розмірі 9000,00 грн., № 222 від 25.09.2020 «Про преміювання за підсумками кварталу» у розмірі 6500,00 грн., № 272 від 31.12.2020 «Про преміювання за підсумками року» у розмірі 10000,00 гривень.

Наказами за № 25-к від 01.07.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.07.2019 по 31.07.2019 у розмірі 30%, що становить 11473 грн., № 35-к від 23.09.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.09.2019 по 30.09.2019 у розмірі 20%, що становить 4801,40 грн., № 41-к від 24.10.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.10.2019 по 31.10.2019 у розмірі 50%, що становить 14459,46 грн., № 46-к від 22.11.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.11.2019 по 30.11.2019 у розмірі 50%, що становить 8656,01 грн., № 48-к від 20.12.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.12.2019 по 31.12.2019 у розмірі 50%, що становить 14426,68 грн., № 1-к від 02.01.2020 дозволено доплату за сумісництво та надбавку інтенсивність праці з 01.01.2020 у розмірі 50% до кінця року, що становить 164595,88 гривень.

Усього нараховано на підставі вказаних вище наказів 310 019,43 грн.(24007,00 грн. і 7000,00 грн. + 12100,00 грн. і 15000,00 грн. + 8000,00 грн. + 9000,00 грн. і 6500,00 грн. + 10000,00 грн. t 8656,01 грн. + 14459,46 грн. і 14426,68 грн. + 11463,00 грн. + 4801,40 грн. і 164595.88 грн.)

На підставі рішень, які було прийнято з порушенням наведених імперативних норм, передбачених ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», відповідачем було незаконно отримано вищевказані грошові кошти.

Відповідно до положень ст. 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи,прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Відтак накази, згідно яких вирішено здійснити преміювання та доплати щодо головного лікаря ОСОБА_2 , підлягають визнанню незаконними та скасуванню в цій частині, оскільки прийняті з порушенням норм антикорупційного законодавства.

При цьому, відповідно до наведених положень ст. 67 Закону України «Про запобігання корупції» правом на звернення із позовними заявами про визнання незаконними та скасування таких рішень наділений прокурор.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що фізичні та юридичні особи, права яких порушено внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення і яким завдано моральної або майнової шкоди, збитків, мають право на відновлення прав, відшкодування збитків, шкоди в установленому законом порядку.

Враховуючи, що відповідно до статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», який діяв на час прийняття рішень підприємство є закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним медичним некомерційним підприємством.

З огляду на те, що КНП «Бершадський ЦПМСД» є закладом охорони здоров`я положення, визначені в Умовах оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення, які затверджено наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства охорони здоров`я України 05.10.2005 № 308/519, також слід враховувати при преміюванні та наданні доплат головному лікареві, який є керівником підприємства.

Так, відповідно до п. 1.6 вказаних умов конкретні розміри доплат, надбавок та інших виплат визначаються керівником закладу, установи за рахунок і в межах фонду заробітної плати та відображаються в розрахункових відомостях на виплату заробітної плати.

Преміювання керівників закладів, установ, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці.

На час підписання вищевказаних рішень про преміювання, відповідно до статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», затвердженого рішенням 20 сесії Бершадської районної ради 7 скликання від 10.07.2018, КНП «Бершадський ЦПМСД» визначено закладом охорони здоров`я, засновником, власником та органом управління майном якого є Бершадська районна рада.

Таким чином, фактично вищим органом на час підписання наказів була Бершадська районна рада.

При цьому відповідно до п. 5.1 вказаного статуту визначено, що майно підприємства є комунальною власністю і закріплюється за ним на праві оперативного управління. Майно підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані засновником, вартість яких відображається у самостійному балансі підприємства.

На даний час згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником КНП «Бершадський ЦПМСД» є Бершадська міська рада, яка увійшла до складу засновників юридичної особи на підставі рішення 2 сесії 8 скликання Бершадської міської ради № 79 від 24.12.2020 «Про входження до складу засновників юридичних осіб публічного права комунальних організації (підприємства, заклади, установи)».

Рішенням 3 сесії 8 скликання Бершадської міської ради № 100 від 28.01.2021 «Про затвердження статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» затверджено статут КНП «Бершадський ЦПМСД».

Пунктом 1.3 статуту визначено, що засновником та власником підприємства є територіальна громада від імені якої виступає Бершадська міська рада.

Відповідно до п. 4.2 статуту підприємство є юридичною особою публічного права. Пунктом 4.7 визначено, що підприємство має самостійний баланс та рахунки.

Пунктом 5.3 статуту визначено джерела формування майна та коштів підприємства, зокрема, власні надходження - кошти та інше майно, отриманні від реалізації продукції (робіт, послуг) (п. 5.3.3).

Відповідно до п. 5.1 статуту визначено, що майно підприємства є комунальною власністю і закріплюється за ним на праві оперативного управління. Майно підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані засновником, вартість яких відображається у самостійному балансі підприємства.

Згідно відповіді Бершадської міської ради від 29.10.2021 № 01-1 1/4011 фінансування видатків КНП «Бершадський ЦПМСД» для сплати заробітної плати та премій головному лікареві не здійснюється з місцевого бюджету.

Відповідно до інформації КНП «Бершадський ЦПМСД» фінансування підприємства здійснюється згідно, укладених договорів з Національною службою здоров`я України за програмою надання первинної медичної допомоги населенню.

Отримувачами коштів в рамках цієї державної програми є безпосередньо надавачі медичних послуг - заклади охорони здоров`я будь-якої форми власності.

Таким чином, кошти, отримані підприємством за надання медичних послуг за програмою медичних гарантій пацієнтам є власними коштами підприємства, які згідно наведених вище положень статуту, є комунальною власністю територіальної громади.

Відтак, виплатою коштів на підставі рішень, які прийнято в умовах реального конфлікту інтересів, порушуються також майнові інтереси територіальної громади.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Таким чином, у стягненні вказаних збитків зацікавлений відповідний орган місцевого самоврядування, як засновник КНП «Бершадський ЦПМСД», якому вказане підприємство підконтрольне та підзвітне.

Згідно положень ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» відповідні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відтак, у даному випадку органом місцевого самоврядування, який повинен захищати порушені інтереси є Бершадська міська рада, яка є засновником КНП «Бершадський ЦПМСД» та представницьким органом територіальної громади, що є власником комунального майна на даний час, у зв`язку зі зміною засновника.

Разом з тим, у даному випадку Бершадська міська рада не вжила заходів до стягнення коштів, які отримано головним лікарем на підставі наказів, прийнятих в умовах реального конфлікту інтересів.

Також КНП «Бершадський ЦПМСД», який в силу положень статуту також фактично наділений повноваженнями на здійснення захисту інтересів територіальної громади як засновника та власника підприємства, належним чином свої повноваження не виконує, оскільки уповноважена особа вказаної юридичної особи - головний лікар КНП «Бершадський ЦПМСД» є тією особою з якої зазначені кошти підлягають стягненню.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, окрім іншого, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно ч. 3-5 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами.

За змістом п. п. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Норми законів та рішення Конституційного Суду України дають прокурору право звертатися до суду з позовами про захист інтересів держави, обґрунтовуючи при цьому, у чому саме полягає їх порушення.

У даному випадку інтерес держави полягає у такому. По-перше, дотримання суб`єктами, на яких поширюється дія Закон України «Про запобігання корупції», визначених ним обмежень та заборон, становить інтерес держави.

Так, головний лікар, приймаючи рішення про преміювання самого себе, беззаперечно перебуває в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки самостійно визначає якість та інтенсивність своєї роботи та відповідно розмір премій та доплат, що суперечить принципам антикорупційного законодавства та нівелює заборони та обмеження, визначені Закон України «Про запобігання корупції».

По-друге, інтерес держави також полягає в скасуванні тих рішень, які були прийняті з порушенням Закону України «Про запобігання корупції», з метою відновлення того стану, який існував до порушення.

Пo-третє, інтерес держави полягає у захисті інтересів територіальної громади, як засновника та власника КНП «Бершадський ЦПМСД».

Тобто інтерес держави у даній справі також полягає у відновленні порушених прав територіальної громади, шляхом стягнення коштів, отриманих на підставі рішення, яке ухвалено з порушенням норм антикорупційного законодавства.

Відповідно до п. 61 постанови Верховного Суду від 17.10.2018 у справі № 910/11919/17 згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор доводить бездіяльність органу, в інтересах якого він звертається до суду, а не можливість чи неможливість такого органу самостійно звернутися із цим позовом до суду.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, висловленої у постанові від 26.05.2020 (справа № 912/2385/18), бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обгрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Прокуратурою 03.03.2021 направлено лист до Бершадської міської ради, у якому повідомлено про виявлені порушення та необхідність для вжиття заходів до їх усунення.

Згідно відповіді Бершадської міської ради від 29.10.2021 та КНП «Бершадський ЦПМСД» заходи щодо стягнення коштів вживатись не будуть.

З огляду на вказане, наявні підстави для представництва інтересів держави Гайсинською окружною прокуратурою та подання позовної заяви в інтересах держави в особі Бершадської міської ради та КНП «Бершадський ЦПМСД».

Відповідач, ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнав в повному обсязі, заперечував щодо їх задоволення, вказав, що вважає їх безпідставними, необґрунтованими. Додатково надав пояснення в яких зазначив, що ні в протоколах про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП п.п. 1-4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ні в постанові Бершадського районного суду від 24 травня 2021 року по справі № 126/770/21 не наведено фактів та не долучено доказів, показань свідків тощо, які б доводили факт безпідставного отримання ним доплат за напругу в роботі, або вказували, що виплати здійснювались за умови фактичної відсутності в нього такої напруги. Наявність напруги в його роботі по даній справі підтверджується фактичним доказами, зокрема, тим що він протягом багатьох років виконуючи роботу лікаря в даному закладі був завідувачем Михайлівської А3ПСМ та обслуговував населення міста Бершаді та сіл, а саме: с. Михайлівка, с. Лісниче, с. Романівна, с. Кидрасівка, с. Голдашівка, с. Вовчок (на 0,25 ставки сумісництва) прикріпив населення згідно договору з НСЗУ (1900 осіб) та обслуговує дане населення. За період його керівництва він був нагороджений грамотою Верховної Ради України. Комунальне некомерційне підприємство «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» після перевірки всіх критеріїв було визнано «Компанією року 2020» серед надавачів медичних послуг і відзначено сертифікатом. Його, як керівника, за виконаний професіоналізм, ефективне управління та отримання права першості визнано «Кращим керівником 2020 року» і нагороджено орденом «Трудова слава». Таким чином, навіть за наявності конфлікту інтересів, виплата зазначеної доплати була небезпідставною. Крім того, позивачем не надані до позовної заяви доказів завдання ним матеріальної шкоди державі в особі Бершадської міської ради та КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», а навпаки як свідчить з відповідей наданих позивачу фінансування закладу для виплати заробітної плати, премій, надбавок здійснює Національна Служба Здоров`я України (НСЗУ), а не Бершадська міська рада (на період виплати Бершадська районна рада) та КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги». Також в статті на яку посилається позивач, а саме 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Проте при розгляді справи про притягнення його до адміністративної відповідальності суд не встановлював факту завдання такої шкоди, її розміру. В зв`язку з чим просив суд в задоволенні позову відмовити.

Представник КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» Янчук О.В. в судовому засіданні позов не підтримав, повідомив, що підприємство немає жодних претензій до ОСОБА_2 , який сумлінно виконував свої посадові обов`язки на посаді головного лікаря КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», також з 01.10.2018 він працював за сумісництвом завідувачем Михайлівської А3ПСМ, в зв`язку з чим і отримував відповідну заробітну плату та надбавки за свою роботу. Встановлення доплати за складність та напруженість в роботі працівникам КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» відноситься до компетенції саме головного лікаря, який є відповідачем в даній справі. Крім того, жодної шкоди на яку посилається позивач з боку відповідача підприємству завдано небуло, оскільки кошти на оплату праці працівникам виділялося НСЗУ, а не Бершадською міською радою чи КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги».

Представник Бершадської міської ради міський голова Драган В.Г., в судове засідання не явився, надав заяву в якій зазначив, що позов керівника Гайсинської окружної прокуратури Бершадська міська рада не підтримує, оскільки вважає його безпідставним з тих підстав, що керівником Гайсинської окружної прокуратури не надано належного обгрунтування щодо наявності підстав для здійснення ним захисту інтересів держави в особі Бершадської міської ради, оскільки фінансування видатків КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» для сплати заробітної плати, премій та надбавок головному лікарю не здійснюється з місцевого бюджету, а відбувається згідно укладених договорів з Національною службою здоров`я України. Крім того, позивачем не обгрунтовано і самого факту наявності збитків завданих адміністративним корупційним правопорушенням.

Вислухавши учасників справи, з`ясувавши обставини, дослідивши письмові докази по справі в підтвердження вказаних обставин, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 та 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

За змістом п. п. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником КНП «Бершадський ЦПМСД» є Бершадська міська рада, яка увійшла до складу засновників юридичної особи на підставі рішення 2 сесії 8 скликання Бершадської міської ради № 79 від 24.12.2020 «Про входження до складу засновників юридичних осіб публічного права комунальних організації (підприємства, заклади, установи)».

Рішенням 3 сесії 8 скликання Бершадської міської ради № 100 від 28.01.2021 «Про затвердження статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» затверджено статут КНП «Бершадський ЦПМСД».

Пунктом 1.3 статуту визначено, що засновником та власником підприємства є територіальна громада від імені якої виступає Бершадська міська рада.

Відповідно до п. 4.2 статуту підприємство є юридичною особою публічного права. Пунктом 4.7 визначено, що підприємство має самостійний баланс та рахунки.

Відповідно до статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», підприємство є закладом охорони здоров`я - комунальним унітарним медичним некомерційним підприємством.

Рішенням 8 сесії 7 скликання Бершадської районної ради від 16.12.2016 «Про призначення головного лікаря комунальної установи «Бершадський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_2 призначено на посаду головного лікаря даної установи .

Рішенням 19 сесії 7 скликання Бершадської районної ради від 20.04.2018 «Про реорганізацію комунальної установи «Бершадський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» в КНП «Бершадський ЦПМСД» головним лікарем якого являється відповідач.

Постановою Бершадського районного суду Вінницької області від 24.05.2021 у справі № 126/770/21 головного лікаря комунального некомерційного підприємства «Бершадський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідальність за які передбачено ч. ч. 1,2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Постанова Бершадського районного суду від 24.05.2021 в апеляційному порядку не оскаржувалась та набрала законної сили.

Зі змісту вказаної постанови та матеріалів про адміністративне правопорушення вбачається, що головним лікарем КНП «Бершадський ЦПМСД» ОСОБА_2 , під час підписання наказів № 129 від 14.06.2019 «Про преміювання», № 25-к від 01.07.2019, № 35-к від 23.09.2019, № 191 від 16.10.2019 «Про преміювання», № 41-к від 24.10.2019, № 46-к від 22.11.2019, № 228 від 17.12.2019 «Про преміювання», № 48-к від 20.12.2019, № 1-к від 02.01.2020, № 130 від 11.06.2020 «Про преміювання», № 147 від 13.07.2020 «Про преміювання», № 191 від 21.08.2020 «Про преміювання до Дня незалежності України», № 222 від 25.09.2020 «Про преміювання за підсумками кварталу», № 272 від 21.12.2020 «Про преміювання за підсумками року», згідно яких здійснено його преміювання та доплата за інтенсивність праці, допущено порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, на підставі наказу № 129 від 14.06.2019 «Про преміювання» за підписом ОСОБА_2 згідно додатку, який ним же підписано, відповідача премійовано у розмірі посадового окладу па суму 24007,00 гривень.

Аналогічно на підставі наказів № 191 від 16.10.2019 «Про преміювання» відповідачу вирішено виплатити премію у розмірі 7000,00 грн., № 228 від 17.12.2019 «Про преміювання» - у розмірі 12100,00 грн., № 130 від 11.06.2020 «Про преміювання» - у розмірі 15000,00 грн., № 147 від 13.07.2020 «Про преміювання» - у розмірі 8000,00 грн., № 191 від 21.08.2020 «Про преміювання до Дня незалежності України» - у розмірі 9000,00 грн., № 222 від 25.09.2020 «Про преміювання за підсумками кварталу» у розмірі 6500,00 грн., № 272 від 31.12.2020 «Про преміювання за підсумками року» у розмірі 10000,00 гривень.

Наказами за № 25-к від 01.07.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.07.2019 по 31.07.2019 у розмірі 30%, що становить 11473 грн., № 35-к від 23.09.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.09.2019 по 30.09.2019 у розмірі 20%, що становить 4801,40 грн., № 41-к від 24.10.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.10.2019 по 31.10.2019 у розмірі 50%, що становить 14459,46 грн., № 46-к від 22.11.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.11.2019 по 30.11.2019 у розмірі 50%, що становить 8656,01 грн., № 48-к від 20.12.2019 дозволено доплату за інтенсивність праці з 01.12.2019 по 31.12.2019 у розмірі 50%, що становить 14426,68 грн., № 1-к від 02.01.2020 дозволено доплату за сумісництво та надбавку інтенсивність праці з 01.01.2020 у розмірі 50% до кінця року, що становить 164595,88 гривень.

Усього нараховано на підставі вказаних вище наказів 310 019,43 грн. (24007,00 грн. і 7000,00 грн. + 12100,00 грн. і 15000,00 грн. + 8000,00 грн. + 9000,00 грн. і 6500,00 грн. + 10000,00 грн. t 8656,01 грн. + 14459,46 грн. і 14426,68 грн. + 11463,00 грн. + 4801,40 грн. і 164595.88 грн.).

Позивач вважає, що своїми неправомірними діями ОСОБА_2 спричинив державі в особі КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» та Бершадській міські раді, яка є засновником КНП «Бершадський ЦПМСД», шкоду у вигляді незаконно отриманої грошової винагороди - 310019,43 грн. і стягнення коштів з відповідача, у даному випадку, відновить порушений інтерес держави щодо дотримання усіма суб`єктами імперативних обов`язків, визначених антикорупційним законодавством.

Закон № 1700-VII визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень.

Так, стаття 1 Закону дає визначення таким термінам:

- приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

- реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- правопорушення, пов`язане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з диспозицією ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 66 ЗУ "Про запобігання корупції" збитки, шкода, завдані державі внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, підлягають відшкодуванню особою, яка вчинила відповідне правопорушення, в установленому законом порядку.

Статтею 67 ЗУ "Про запобігання корупції" визначено, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Орган або посадова особа надсилає до Національного агентства протягом трьох робочих днів копію прийнятого рішення про скасування або одержаного для виконання рішення суду про визнання незаконними відповідних актів або рішень.

Правочин, укладений внаслідок порушення вимог цього Закону, може бути визнаним недійсним.

Згідно ст. 68 ЗУ "Про запобігання корупції" фізичні та юридичні особи, права яких порушено внаслідок вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення і яким завдано моральної або майнової шкоди, збитків, мають право на відновлення прав, відшкодування збитків, шкоди в установленому законом порядку.

Збитки, шкода, завдані фізичній або юридичній особі внаслідок незаконних рішень, дій або бездіяльності суб`єкта, який здійснює заходи щодо запобігання і протидії корупції, відшкодовуються з Державного бюджету України в установленому законом порядку. Держава, Автономна Республіка Крим, орган місцевого самоврядування, які відшкодували збитки, шкоду, завдану незаконним рішенням, діями або бездіяльністю суб`єкта, що здійснює заходи щодо запобігання та протидії корупції, мають право зворотної вимоги (регресу) до особи, яка завдала збитків, шкоди, у розмірі виплаченого відшкодування (крім відшкодування виплат, пов`язаних із трудовими відносинами, відшкодуванням моральної шкоди).

Встановлено, що прокуратурою 29.10.2021 було направлено лист до Бершадської міської ради, у якому повідомлено про виявлені порушення у діях відповідача на посаді головного лікаря КНП «Бершадський ЦПМСД» та необхідність для вжиття заходів до їх усунення.

Згідно відповіді Бершадської міської ради № 01-11/4011 від 29.10.2021 та КНП «Бершадський ЦПМСД» № 1587 від 04.11.2021 заходи щодо стягнення коштів витрачених на преміювання та доплату за інтенсивність праці ОСОБА_2 вживатись не будуть, оскільки кошти з місцевого бюджету на фінансування та видатків КНП «Бершадський ЦПМСД» для сплати заробітної плати, у тому числі премій, не виділялися, а являються коштами виділеними НСЗУ відповідно договорів укладених з відповідачем.

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 1166 ЦК України передбачено, що відшкодування шкоди можливе за таких умов: 1) завдано шкоди особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи; 2) дії або бездіяльність, якими завдана шкода, є неправомірними; 3) причинний зв`язок між протиправними діями правопорушника і шкодою, яка виникла; 4) вина особи, яка завдала шкоду.

Наявність усіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди.

При цьому діє презумпція (припущення) вини порушника: якщо потерпілий довів наявність шкоди, то боржник має довести відсутність своєї вини. Для виникнення обов`язку відшкодування шкоди ступінь вини порушника значення не має.

Встановлені у ст. 1166 ЦК України умови відшкодування шкоди поширюється на всі норми, що входять до глави 82 ЦК України, тією мірою, в якій їх не змінюють спеціальні правила, передбачені окремими статтями цієї глави. Названі умови разом із фактом заподіяння шкоди є підставами і юридичної відповідальності, вони утворюють одночасно і склад правопорушення.

Тобто, ч. 1 ст. 1166 ЦК України містить пряму вказівку на протиправність поведінки заподіювача шкоди, як обов`язкову підставу деліктної відповідальності.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11 липня 2018 року по справі № 408/2151/17-ц.

Прокурор звертаючись до суду з даним позовом вважає шкодою, завданою державному бюджету, отримані виплати на преміювання та доплату за інтенсивність праці відповідачу, однак, судом відзначається, що при розгляді справи про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності (справа № 126/770/21) суд не встановлював факту завдання такої шкоди та її розміру, оскільки це не впливало на кваліфікацію правопорушення, вчиненого відповідачем, тим самим, суд вважає, що притягнення відповідача до адміністративної відповідальності не може бути самостійною підставою для стягнення з нього шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України.

Судом відзначається, що відповідно до Наказу Міністерства праці та соціальної політики України та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року № 308/519 «Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення» працівникам закладу, установи конкретні розміри доплат, надбавок, доплати та інших виплат визначаються керівником закладу, установи за рахунок і в межах фонду заробітної плати та відображаються в розрахункових відомостях на виплату заробітної плати; преміювання керівників закладів, установ, встановлення їм надбавок та доплат до посадових окладів, надання матеріальної допомоги здійснюється за рішенням органу вищого рівня у межах наявних коштів на оплату праці (п.1.6 Наказу).

Відповідно до п. 2 зазначеного Наказу, керівникам закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення надається право (в межах фонду заробітної плати) установити працівникам посадові оклади (тарифні ставки), доплати та надбавки, виходячи з розмірів, передбачених Умовами оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оплату праці» винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи, яка включає доплати, надбавки, гарантії і компенсаційні виплати, передбачені законодавством, премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій, входить в структуру заробітної плати.

Відповідно до статуту комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», головний лікар розпоряджається грошовими коштами та майном на користь закладу згідно з чинним законодавством України та цього Статуту; організовує роботу закладу; уживає заходи до своєчасної та в повному обсязі виплати заробітної плати; має право видавати накази в межах своєї компетенції.

Крім того, відповідно до п. 7.4.16 Статуту головний лікар затверджує положення про структурні підрозділи Підприємства, інші положення та порядки, що мають системний характер, в тому числі положення про преміювання працівників за підсумками роботи Підприємства.

З огляду на викладене вище, судом відзначається, що крім владних повноважень, якими був наділений відповідач ОСОБА_2 , як посадова особа, правовідносини між ним, Бершадською міською радою та КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» також регулюються трудовим законодавством, у зв`язку з чим не можна вважати, що виплатами надбавок відповідачу на рівні з іншими співробітниками була завдана шкода державі у особі Бершадської міської ради та КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», яка підлягає відшкодуванню у порядку статті 1166 ЦК України, оскільки зазначені виплати здійснені не за кошти місцевого бюджету, а відповідно до вимог КЗпП України, з коштів виділених НСЗУ та відповідно укладених договорів, за фактично виконаний ОСОБА_2 додатковий обсяг роботи.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При цьому, враховуючи норми ч. 3 ст. 13, ст. 49 ЦПК України, позивач, який вважає, що його суб`єктивне право порушене, самостійно визначає предмет та підставу позову та на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета позову.

Підставу позову складають зазначення фактичних обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та докази, на підтвердження зазначених позивачем обставин.

Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З огляду на викладене вище, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих учасниками справи доказів, які в сукупності були досліджені судом під час судового розгляду справи, суд приходить до висновку про те, що позивач не довів суду належними та допустимими доказами факту завдання матеріальної шкоди державі в особі Бершадської міської ради та КНП «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги», що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог за їх недоведеністю.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в задоволенні позову, - на позивача, на підставі чого, понесені Гайсинською окружною прокуратурою через прокуратуру Вінницької області судові витрати по справі у вигляді судового збору в розмірі 7131 грн. 29 коп. слід залишити за позивачем.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 5, 12, 13, 81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволені позову керівника Гайсинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Бершадської міської ради, Комунального некомерційного підприємства «Бершадський центр первинної медико-санітарної допомоги» до ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування наказів, стягнення коштів відмовити.

Понесені Гайсинською окружною прокуратурою через прокуратуру Вінницької області судові витрати по справі у вигляді судового збору в розмірі 7131 грн. 29 коп. залишити за позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Г. Рудь