Справа № 289/654/22 Головуючий у 1-й інст. Кириленко О.О.
Категорія 8 Доповідач Коломієць О. С.
У Х В А Л А

15 червня 2022 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд у складі судді Коломієць О.С., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бойко Володимир Володимирович, на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 19 травня 2022 року

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Бойко Володимир Володимирович до Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) про визнання дій нотаріусів протиправними, скасування державної реєстрації права власності та правочинів

в с т а н о в и в:

Ухвалою Радомишльського районного суду Житомирської області від 19.05.2022 заяву позивача про забезпечення позову повернуто заявнику.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду позову.

Апелянтом разом зі скаргою було заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

На підтвердження доводів наведених у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, позивач зазначив, що є особою пенсійного віку, але пенсію не отримує, будь-яких доходів та субсидій не має, майно відсутнє, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік. На підтвердження вказаних фактів скаржник надав копію відомостей про застраховану особу з ПФУ за звітний рік 2009, Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів на утримання податків за період з 1 кварталу 2019 по 1 квартал 2022 та Довідку ПФ України про відсутність індивідуальних відомостей про особу.

Розглянувши дане клопотання суд не вбачає підстав для його задоволення з огляду на наступне.

У постанові Верховного Суду від 23 вересня 2021 року у справі № 367/862/19 вказано, що: «відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, а також звільнення від його сплати або зменшення його розміру з підстав, передбачених статтею 8 Закону, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір)».

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є:

а) військовослужбовці;б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст.12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Звільнення від сплати судового збору може мати місце за наявності виключних обставин, враховуючи, що статтею 129 Конституції України закріплено один із основоположних принципів правосуддя - рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення у справі «Креуз проти Польщі», від 19 червня 2001 року).

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26 липня 2005 року).

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд враховує, що зазначені ОСОБА_1 обставини та надані на їх підтвердження докази, не є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки не відображають у повній мірі реальний майновий стан заявника та відсутність інших доходів (наявність рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах тощо). Надані докази не характеризують майновий стан, який перешкоджає виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором. На день звернення до суду скаржник відомостей щодо статусу інвалідності, віднесення до малозабезпечених сімей чи інших пільгових категорій не надає, відомості про перебування на обліку в Центрі зайнятості також відсутні. Тобто, позивач не надав жодних доказів щодо вживання всіх необхідних заходів із метою отримання законних джерел для забезпечення умов проживання.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у позивача пільг щодо його оплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника щодо можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у цій справі дотриманий.

Таким чином, клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Підпунктом 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено розмір ставки судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду залежно від того, здійснюються такі дії юридичною особою (фізичною особою-підприємцем) чи фізичною особою.

Аналіз вказаних норм свідчить, що судовий збір сплачується за подання апеляційної скарги на будь-яку ухвалу суду, незалежно від категорії цивільної справи, за результатами розгляду якої вона постановлена.

Відповідно до підпункту 9 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду, судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496 грн. 20 коп.

Враховуючи зазначене, скаржнику необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на ухвалу суду в розмірі 496,20 грн.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» та листа Державної судової адміністрації України № 15-15335/15 від 28.08.2015р. судовий збір згідно закону перераховується у безготівковій або готівковій формі, при сплаті судового збору через онлайн системи, банкомати для приймання платежів, інтернет-банкінг, банківські установи обов`язковими для заповнення платниками є наступні реквізити:

- дата документа;

- отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101 ;

- код отримувача: ;

- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- код банку отримувача: МФО 899998;

- рахунок отримувача UA0006797 ;

- код класифікації доходів бюджету: 22030101;

- призначення платежу.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За таких обставин, відкриття апеляційного провадження є неможливим, а тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бойко Володимир Володимирович, на ухвалу Радомишльського районного суду Житомирської області від 19 травня 2022 року - залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали.

Роз`яснити скаржнику, що оригінал квитанції (платіжного доручення) про сплату судового збору, має бути поданий безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

У випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк, апеляційна скарга буде повернута.

Суддя :