Справа № 204/467/22
Провадження № 2/204/1068/22
УХВАЛА

іменем України

27 січня 2022 року м. Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Книш А.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання зборів такими, що не відбулися, визнання протокольних рішень недійсними, визнання встановлення тарифу квартплати недійсним та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про:

1)визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним;

2)визнання недійсним встановлення тарифу квартплати у сумі 3 грн 50 коп. з 01.01.2018 в ОСББ «РОБОЧА-73», зобов`язавши ОСББ «РОБОЧА-73» здійснити всім власникам будинку перерахунок квартплати з розрахунку 3 грн 05 коп. за 1 кв.м., який діяв до 01.01.2018, починаючи з 01.01.2018 по сьогоднішній час.

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Частиною четвертою статті 188 ЦПК України визначено, що не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Згідно частиною шостою статті 188 ЦПК України, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства.

Враховуючи предмет та підставу пред`явленого позову, з метою сприяння виконанню завдання цивільного судочинства, суд вважає за необхідне роз`єднати позовні вимоги ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним з позовними вимогами до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання недійсним встановлення тарифу квартплати і зобов`язання вчинити певні дії та виділити позовні вимоги ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання недійсним встановлення тарифу квартплати та зобов`язання вчинити певні дії у самостійне провадження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним судом враховується наступне.

Частиною четвертою статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В даному випадку судом враховуються висновки викладені в постанові Верховного Суду 27 листопада 2019 року у справі №466/2579/14-ц.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначені справи, що відносяться до юрисдикції загальних судів. Так, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Пунктом третім частини першої статті 20 ГПК України встановлено, що господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до частини другої статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння щодо використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Ураховуючи те, що позивач є співвласником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту її прав як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушених, на її думку, діяльністю юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Такий та подібний до нього правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі N 813/6286/15 (провадження N 14-576апп18), від 06 лютого 2019 року у справі N 462/2646/17 (провадження N 12-1272апп18), від 02 жовтня 2019 року у справі N 501/1571/16-ц (провадження N 14-472цс19).

Враховуючи зазначене, позов про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен розглядатися в порядку господарського судочинства.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З огляду на викладене, у відкритті провадження у справі в частині пред`явлених позовних вимог до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним, слід відмовити.

Керуючись, п.1 ч.1 ст.186, ст. 188 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання недійсним встановлення тарифу квартплати та зобов`язання вчинити певні дії виділити у самостійне провадження.

Подальше провадження у цивільній справі № 204/467/22 (провадження 2/204/1068/22) здійснювати за позовними вимогами ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним.

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «РОБОЧА-73» про визнання загальних зборів співвласників ОСББ «РОБОЧА-73», членів правління щодо обрання Голови правління ОСОБА_2 , членів правління ОСББ «Робоча-73» такими, що не відбулися, а протокольне рішення недійсним.

Роз`яснити позивачу право звернутися з відповідним позовом до суду господарської юрисдикції.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: