Справа № 236/526/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2022 року Краснолиманський міський суд Донецької області в складі:

головуючої судді Саржевської І.В.,

при секретарі Олійник С.М.,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Лиман заяву судді Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевської Ірини Віталіївни про самовідвід у цивільній справі № 236/526/22,

ВСТАНОВИВ:

04.02.2022 суддею Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевською І.В. заявлено про самовідвід у цивільній справі № 236/526/22.

Заява вмотивована тим, що згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2022 (справа № 236/526/22, провадження № 2/236/620/22), позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно, розподілена судді Саржевській І.В., яку визначено головуючею суддею у цій цивільній справі.

Водночас Краснолиманським міським судом Донецької області під головуванням судді Саржевської І.В., 16.09.2021 було розглянуто цивільну справу № 236/333021 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно. Цей позов судом було задоволено, однак в подальшому рішення суду першої інстанції скасоване апеляційним судом, мотивами скасування рішення суду стало передчасність та відсутність будь-яких доказів втрати правовстановлюючих документів на майно чи неможливості отримання його дублікату; в матеріалах справи відсутні докази стосовно того, що спірні земельні ділянки та квартира належали на праві власності померлій ОСОБА_5 . Крім того, судом першої інстанції не досліджувалася технічна документація на спірне майно, відсутні документи, які підтверджують вартість спадкового майна на момент смерті ОСОБА_5 .

Звертаючись із аналогічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (справа № 236/526/22), позивач надає до суду зокрема докази, що були предметом дослідження судом першої інстанції під головуванням судді Саржевської І.В. у справі № 236/3330/21.

З приводу цих доказів у судді вже була сформована певна думка під час розгляду цивільної справи № 236/3330/21, за результатами розгляду вказаної справи суддя вже висловив свою позицію на користь аргументів ОСОБА_1 , задовольнивши позов, навівши відповідні аргументи в судовому рішенні, котре на теперішній час є скасованим.

Суддя вважає, що зобов`язаний заявити про самовідвід у цій справі з наведених підстав.

Нормами ст. 40 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України передбачено, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Дослідивши заяву судді про самовідвід, матеріали справи № 236/526/22, суд дійшов таких висновків.

04.02.2022 до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.02.2022 (справа № 236/526/22, провадження № 2/236/620/22) вказана позовна заява розподілена судді Саржевській І.В., яку визначено головуючим суддею у цій цивільній справі.

Водночас Краснолиманським міським судом Донецької області під головуванням судді Саржевської І.В. 16.09.2021 було розглянуто цивільну справу № 236/3330/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно. Цей позов судом було задоволено повністю.

Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , право власності на ѕ часток спадкового майна за законом, яке залишилося після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та складається з:

земельної ділянки призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :12:000:0217 площею 6,9433 га, розташованої на території Лиманської міської ради(колишня КСП «Правда» Рідкодубівської сільської ради)Донецької області;

земельної ділянки призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :12:000:0218, площею 3,6699 га, розташованої на території Лиманської міської ради(колишня КСП «Правда» Рідкодубівської сільської ради)Донецької області;

житлової квартири, загальною площею 41,4 кв.м.. в т.ч. житловою 21.5 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Донецького апеляційного суду від 19.01.2022 у справі № 236/3330/21 апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено. Рішення Краснолиманського міського суду Донецької області від 16.09.2021 скасовано. В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно, відмовлено.

Мотивами скасування рішення суду стало передчасність та відсутність будь-яких доказів втрати правовстановлюючих документів на майно чи неможливості отримання його дублікату; в матеріалах справи відсутні докази стосовно того, що спірні земельні ділянки та квартира належали на праві власності померлій ОСОБА_5 . Крім того, судом першої інстанції не досліджувалася технічна документація на спірне майно, відсутні документи, які підтверджують вартість спадкового майна на момент смерті ОСОБА_5 .

Звертаючись із аналогічним позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (справа № 236/526/22), позивач надає до суду зокрема ті ж самі докази, що були предметом дослідження судом першої інстанції під моїм головуванням у справі № 236/3330/21 (фотокопії окремих сторінок паспорта громадянина України, виданого на ім`я ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , картки платника податків ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , свідоцтва про смерть ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_2 , повідомлення КП «БТІ» від 22.06.2021, повідомлення ГУ Держгеокадастру від 17.06.2021, інформаційна з Державного реєстру речових прав, рішення Краснолиманського міського суду від 23.06.2021 по справі № 236/2476/21, постанови державного нотаріуса від 04.08.2021 про відмову ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва на спадщину.

З приводу цих доказів у судді вже була сформована певна думка під час розгляду цивільної справи № 236/3330/21, за результатами розгляду вказаної справи суддя вже висловила свою позицію на користь аргументів ОСОБА_1 , задовольнивши позов, навівши відповідні аргументи в судовому рішенні, котре на теперішній час є скасованим.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Загальновизнані стандарти етики суддівської діяльності (Бангалорські принципи поведінки суддів від 19.05.2006, схвалені Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23, п.2.5; Коментар до Бангалорських принципів поведінки суддів, п.77) виходять з того, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в разі, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді. При цьому в наведеному документі згадано «розумну, об`єктивну та інформовану особу», яка «може вважати», що суддя нездатний вирішити питання неупереджено. Формулювання «коли у розумного спостерігача могли б виникнути сумніви» було узгоджено на підставі того, що «розумний спостерігач» буде означати й об`єктивну та інформовану особу (п.77 Коментаря до Бангалорських принципів).

Згідно зі ст. 7 Кодексу суддівської етики, затв. рішенням XI чергового З`їзду суддів України від 22.02.2013, «…суддя повинен неупереджено виконувати покладені на нього обов`язки…».

Коментар до Кодексу суддівської етики, затв. рішенням Ради суддів України від 04.02.2016 № 1(до статті 7 Кодексу) наголошує: «Під неупередженістю прийнято розуміти відсутність упередженості, безсторонність, об`єктивність, незацікавленість, нейтральність, універсальність підходів до будь-кого, незалежно від певних ознак; це прагнення до справедливості та відсутність особистих симпатій або антипатій, непідкупність, бездоганність, моральність. Говорячи про неупередженість, слід зазначити про обов`язок судді здійснювати судочинство, не допускаючи впливу на нього сторонніх осіб та життєвих обставин, будь - яких інших суб`єктивних чинників, відсутність у нього заздалегідь сформованої думки щодо обставин справи та готовність сприймати інформацію об`єктивно, вирішуючи справу лише відповідно до закону на підставі фактично встановлених обставин, виходячи з власного внутрішнього переконання. Отже, безсторонній суд означає: позбавлений упередженості, незацікавлений, об`єктивний, безпристрасний, нейтральний...». «…Визначення юридичного змісту оціночної категорії «безсторонній суд» зумовлює необхідність врахування суб`єктивного та об`єктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути суб`єктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий - що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості…». «…суддя повинен неупереджено виконувати покладені на нього обов`язки…».

Як зазначено у п. 66 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12.2009 у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» (заява № 4785/02), наявність безсторонності суду має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Рим, 1950) за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Ухвалюючи рішення у справі «Морель проти Франції» (Morel v. France), заява № 34130/96, п. 44, Європейський суд з прав людини погодився з тим, що факт розгляду справи заявника суддею, яка сама мала сумніви щодо своєї безсторонності у цій справі, підриває видимість справедливого судового розгляду, ця ситуація могла спричинити появу у заявника об`єктивно обумовленого внутрішнього сумніву щодо безсторонності судді.

Оскільки суд під головуванням судді Саржевської І.В. у справі № 236/3330/21 вже висловився з приводу вимог позивача ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно, надані позивачем у справі № 236/3330/21 докази вже були предметом оцінки судом у справі № 236/3330/21, то (за суб`єктивним критерієм) у відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 може скластись враження про упередженість суду, обумовлену змістом раніше ухваленого рішення.

Нормами ч.1 ст. 39 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у ст. 36 ЦПК, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу (ч. ч. 8,9 ст. 40 ЦПК України).

Згідно із ч.1 ст. 41 ЦПК України у разі задоволення заяви про відвід судді, який розглядає справу одноособово, справа розглядається в тому самому суді іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому ст. 33 цього Кодексу.

З огляду не це, суд вважає за необхідне задовольнити заяву судді Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевської Ірини Віталіївни про самовідвід від 04.02.2022 у цивільній справі № 236/526/22 та передати справу до канцелярії суду для виконання вимог ст. 33 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 33,36,40 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву судді Краснолиманського міського суду Донецької області Саржевської Ірини Віталіївни про самовідвід від 04.02.2022 у цивільній справі № 236/526/22 - задовольнити.

Цивільну справу № 236/526/22 передати до канцелярії суду для виконання вимог ст. 33 ЦПК України.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя-