Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 552/1686/22
Провадження № 2/553/1009/2022
У Х В А Л А

07.06.2022м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави в складі головуючого судді Москаленко В.В., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів,

ВСТАНОВИВ:

02.02.2022 до Ленінського районного суду м. Полтави надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області, ГУ НП в Харківській області, Харківської обласної прокуратури про відшкодування моральної шкоди.

У позовній заяві позивачем наведене клопотання про забезпечення доказів.

Згідно з вимогами частини 3 статті 117 ЦПК України, за подання заяви про забезпечення доказів сплачується судовий збір у розмірі, встановленому законом. Документ, що підтверджує сплату судового збору, додається до заяви. Проте, до заяви про забезпечення доказів позивачем не наданий документ про сплату судового збору.

Разом з цим, у позовній заяві позивачем заявлене клопотання про звільнення його від сплати судового збору за забезпечення доказів згідно з п.1 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», з посиланням на відсутність доходів, відсутність заощаджень та нерухомості.

На підтвердження доводів позивачем надано: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відповідь на запит у електронному вигляді від 22.02.2022, Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 26.12.2020, копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведені у клопотанні доводи та надані позивачем довідки не є належними доказами на підтвердження того, що він дійсно позбавлений можливості сплатити судовий збір за подання позову та забезпечення доказів у встановленому законом розмірі, оскільки позивач у позові зазначив, що до цього часу він працює адвокатом, банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо до суду не надав.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 04 липня 2018 року в справі № 686/114/16-ц, зазначив, що положення статей ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Отже, наведені у клопотанні доводи та надані на їх підтвердження документи не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату позивачем судового збору за подання позову та забезпечення доказів у встановленому законом розмірі, оскільки вищезазначені документи не є беззаперечними доказами на підтвердження факту відсутності у позивача можливості сплатити судовий збір.

З урахуванням наведеного, у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення доказів слід відмовити.

Крім того, відповідно до клопотання про забезпечення доказів, наведеного у позові, позивач просить: забезпечити докази, шляхом витребування в ГУ НП в Харківській області відомостей на підтвердження факту проведення НСРД та використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації; допиту свідків, витребування відомостей з Харківської обласної психіатричної лікарні №1 та № 3 Харківського обласного наркологічного диспансеру про наявність у свідків психічних розладів в минулому, на підтвердження неналежного контролю начальника поліції за НСРД у випадку доступу зазначених осіб до СТС; витребування в прокуратурі Харківської області клопотання прокурорів в суд за 1999-2021 рр. про проведення НСРД щодо визначених позивачем осіб, а також осіб, які нібито проживали за визначеними позивачем адресами, а також із зазначенням його телефонів, а також комп`ютери із мережевими адресами, телефони його знайомих, електронні поштові скриньки, а також постанови про відмову в порушенні кримінальної справи за цими НСРД (на підтвердження факту проведення НСРД та використання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації); витребування від інтернет-провайдерів ПАТ «Київстар», ТОВ «Воля кабель», Тріолан, ПАТ «Водафон» відомості про айпі та мак адреси, збої в роботі, маршрутизатори, які використовуються на інтернет лініях квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 його будинку; витребування довідок про реєстрацію місць проживання та зняття з реєстрації визначених позивачем осіб; доручення уповноваженим органам проведення радіоконтроль в присутності позивача та вимірювання інтенсивності електромагнітних полів; призначення комплексної судово-медичної експертизи з питання причинно-наслідкового зв`язку хвороби позивача із використанням СТС та обґрунтованості розміру компенсації моральної шкоди.

Відповідно до положень пунктів 5, 6 статті 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів зазначається, в тому числі, обґрунтування необхідності забезпечення доказів; спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності - особу, у якої знаходяться докази. Вказаних вимог заявником також дотримано не було. Звертаючись до суду із клопотанням про забезпечення доказів, ОСОБА_1 не зазначає обставин, які б давали підстави вважати, що матеріали, які він перелічив у клопотанні про забезпечення доказів будуть втрачені або їх витребування судом в разі визнання їх належним доказом у справі під час судового розгляду справи стане неможливим або утрудненим Згідно з вимогами ч.4 ст. 117 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення доказів подано без додержання вимог цієї статті, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Викладене приводить суд до висновку про те, що за таких обставин, необхідно заяву про забезпечення позову повернути заявнику і роз`яснити, що повернення заяви про забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню із даної заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст.ст.116, 117 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за забезпечення доказів відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів - повернути заявнику.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Полтави, або безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Москаленко