ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/817/72/22 Доповідач - Міщій О.Я.
Категорія - 304050000
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2022 року м. Тернопіль

Колегія суддів судової палати в цивільних справах Тернопільського апеляційного суду в складі:

головуючого - Міщій О.Я.

суддів - Гірський Б. О., Костів О. З.,

секретар с/з - Романська К.М.

з участю представника відповідача адвоката Кузнєцової М.І., позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Захарчука А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тернополі цивільну справу № 607/21494/19 за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 адвоката Кузнєцової Марини Ігорівни, на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 29.06.2021 р., ухваленого суддею Грицай К.М., за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що у вересні 2018 року він уклав з відповідачем усний договір підряду, за яким ОСОБА_2 за плату зобов`язався виконати штукатурні та малярні роботи у кімнаті площею 32,60 м.кв. у будинку позивача по АДРЕСА_1 .

Позивач зазначав, що сторони домовились про те, що відповідач повинен виконати ремонтні роботи протягом одного місяця, приблизно до 26.11.2018 року, однак з вини ОСОБА_2 ремонтні роботи не було виконано у зазначений строк, тому строк виконання робіт продовжили до 31.12.2018 року. Відповідач до виконання взятих на себе зобов`язань залучив третіх осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які виконували доручення ОСОБА_2

31.12.2018 року ремонтні роботи у кімнаті були завершені і проведено з відповідачем розрахунок згідно досягнутої домовленості.

ОСОБА_1 вказав, що 03.01.2019 року він виявив недоліки проведених ремонтних робіт, зокрема стіни, які відповідач вирівнював та фарбував, потріскались та видулись. На думку позивача, причиною зазначених дефектів стало порушення ОСОБА_2 технології проведення ремонтних робіт. Позивач негайно звернувся до відповідача із претензією щодо неякісного виконання ремонтних робіт. ОСОБА_2 , оглянувши кімнату, погодився власними силами і за власний рахунок виправити виявлені недоліки або відшкодувати вартість робіт, витрачених матеріалів та вивезення бракованого матеріалу до 30 червня 2019 року, про що видав письмову розписку.

Проте, на момент подання позову спричинені дефекти відповідач не усунув та не відшкодував заподіяну матеріальну шкоду, яку позивач оцінив у сумі 105000 гривень, з яких 90000,00 грн. вартість штукатурних та малярних робіт, матеріалів, 10000 грн. вартість демонтажу штукатурки, 5000 грн. вивезення будівельних відходів, які позивач просив стягнути з відповідача.

Крім того, позивач просив стягнути з ОСОБА_2 моральну шкоду у сумі 65000 грн., яка полягає у психологічних переживаннях, погіршенні самопочуття, пригніченому стані, емоційних стражданнях, які супроводжуються почуттям обурення, приниження, тривоги та образи. Вказав, що він зазнав вимушених змін в організації життя, оскільки до цього часу ремонт у будинку не завершений та тривалий час він не може належно користуватись власним житлом.

Рішенням Тернопільський міськрайонного суду від 29.06.2021 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в сумі 51734 гривень та моральну шкоду в сумі 2000 гривень. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Додатковим рішенням Тернопільського міськрайонного суду від 25.08.2021 року заяву позивача ОСОБА_1 про стягнення судових витрат - задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 понесені судові витрати, а саме сплачений судовий збір в сумі 537,34 гривні, витрати за залучення експерта в сумі 3533, 89 гривні, витрати на правничу допомогу в сумі 5000 гривень. У задоволенні решти вимог - відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 адвокат Кузнєцова М.І. просить рішення суду скасувати, постановивши нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Представник зазначила, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що за неналежне виконання будівельних робіт у приміщенні, які виконувалися третіми особами, повинен нести матеріальну відповідальність ОСОБА_2 . Крім того, відповідач не є будівельником та фактично ремонтних робіт в будинку позивача не виконував, треті особи йому не знайомі, тому не можуть бути субпідрядниками.

Адвокат Кузнєцова М.І. зазначила, що згідно висновку експерта №26-22 від 19.05.2020 року причиною відставання штукатурки від поверхні стіни були неправильно проведені підготовчі роботи, однак відповідно до розписки відповідачем проводились штукатурні та малярні роботи, однак обов`язку проводити підготовчі роботи у ОСОБА_2 не було.

Представник відповідача вказала, що судом не надано оцінки висновку експерта при проведенні судової будівельно-технічної експертизи, який подав лише приблизний розрахунок вартості ремонтних робіт. Разом з тим, у матеріалах справи відсутні докази щодо проведення розрахунку позивача з відповідачем та заподіяну ОСОБА_1 матеріальну шкоду неправомірними діями відповідача.

Виходячи з наведеного, представник зазначила, що не підлягає також задоволенню вимога про стягнення моральної шкоди.

13.11.2021 року представник ОСОБА_1 адвокат Захарчук А.П. надіслав відзив на апеляційну скаргу, у якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Представник позивача вказав, що за результатом проведеної судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що відповідач порушив технологічний процес при проведенні штукатурних робіт, зокрема зробив насічки на стінах, замість збиття старої штукатурки до основи стіни ( до цегли), що призвело до відставання нового штукатурного шару. Разом з тим, згідно ДБН Д.2.5-8-2001 С.4 Штукатурні роботи, до складу власне штукатурних робіт входять також підготовчі роботи, зокрема зняття старої штукатурки, без виконання яких основні роботи неможливі. Отже, доводи про те, що сторони не домовились про здійснення підготовчих робіт перед ремонтом приміщення не відповідають обставинам справи.

Адвокат Захарчук А.П. зазначив, що експерт Грушицький І.Л. був попереджений про кримінальну відповідальність за проведення експертизи та надання правдивого висновку. За результатами проведеної експертизи № 26/20-22 від 19.05.2020 року надано чіткі та стверджувальні висновки по кожному із поставлених запитань, які були взяті судом до уваги при ухваленні оскаржуваного рішення, тому доводи скарги про те, що судом не надано належної правової оцінки висновкам судової будівельно технічної експертизи є безпідставними.

Факт розрахунку між позивачем та відповідачем за виконані будівельні роботи стверджується складеною відповідачем розпискою про виконані роботи та отримані кошти, тому доводи апеляційної скарги щодо відсутності доказів у цій частині не відповідають обставинам справи.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Кузнєцова М.І. апеляційну скаргу підтримала та просила її задовольнити, скасувавши рішення суду першої інстанції.

Позивач та його представник адвокат Захарчук А.П. заперечили щодо задоволення апеляційної скарги та просили залишити без змін оскаржуване судове рішення.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та відповідач уклали договір підряду на виконання штукатурних і малярних робіт в одній із кімнат будинку позивача, які були проведені неякісно, ОСОБА_2 у визначений сторонами строк не усунув допущені недоліки, вартість виконаних ремонтних робіт та матеріалів не відшкодував, тому суд задовольнив позов про стягнення з відповідача матеріальної шкоди в сумі 51734 гривень.

З таким висновком суду слід погодитись, оскільки він відповідає вимогам закону, ґрунтується на матеріалах справи.

Частиною другою статті 16 ЦК України встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів. До них належить, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно частин 1-3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 205 ЦК України, правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.

Згідно ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти: 1) правочини між юридичними особами; 2) правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 3) правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу; 4) інші правочини, щодо яких законом встановлена письмова форма.

Як слідує із ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Згідно ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Частинами 1, 2 ст. 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Недодержання сторонами письмової форми правочину, не має наслідком його недійсності, тому із враховуванням позиції сторін, суд дійшов вірного висновку про наявність договірних відносин.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 853 ЦК України якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Згідно статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно ч. 1 ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок.

Згідно статті 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості.

Згідно ч 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Крім того, відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Пунктом 2, 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Судом установлено, що в четвертому кварталі 2018 року на підставі укладеного між позивачем та відповідачем усного оплатного договору проводились штукатурно-малярні ремонтні роботи у кімнаті площею 32,6 кв.м. у будинку по АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_1 .

Позивач в обґрунтування своїх вимог посилався на те, що прийняв роботу, але згодом виявив недоліки виконаної ОСОБА_2 роботи, які не могли бути встановлені при звичайному візуальному огляді. У звязку з цим, ОСОБА_1 відразу повідомив виконавця робіт про виявлені недоліки.

Згідно письмової розписки від 16.01.2019 року, виданої ОСОБА_2 , відповідач з листопада 2018 року виконував ремонтні роботи в АДРЕСА_1 , у кімнаті, площею близько 30 кв.м., де знаходиться камін, а саме проводив штукатурні та малярні роботи загальною вартістю приблизно 3200 доларів США, що становить 90000 гривень. Одразу після закінчення ремонтних робіт, штукатурка стін почала тріскати та відставати від основи стіни, що призвело до руйнування відкосів вікон та невидимих внутрішніх руйнувань. З даним браком робіт відповідач ознайомився, погодився та зобов`язався до 30.06.2019 року за власні кошти виправити, а якщо потрібно, переробити, або відшкодувати вартість виконаних ремонтних робіт та матеріалів, а також витрати на усунення браку стін та вивезення бракованого матеріалу.

Оскільки відповідач прийняв пропозицію щодо укладення договору та приступив до виконання робіт, виконував ці роботи, колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що зазначені дії засвідчують його бажання укласти договір, і ця дія, згідно приписів статті 642 ЦК України, є прийняттям пропозиції. Крім того, у складеній ОСОБА_2 розписці зазначені істотні умови договору, які були досягнуті між сторонами, вид виконаних робіт та їх вартість, тому суд першої інстанції вірно зазначив, що розписка є належним доказом укладення між сторонами договору підряду на виконання ремонтних робіт.

Отже, вказана розписка, яка складена власноручно ОСОБА_2 , містить відомості, якими відповідач підтвердив виконання ремонтних робіт у будинку позивача та погодився з тим, що вказані роботи проведено неякісно, зобов`язавшись усунути недоліки, або компенсувати вартість робіт та будівельних матеріалів.

Також, вищевказана розписка свідчить про проведений між позивачем та відповідачем розрахунок за виконані будівельні роботи, тому доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_2 ремонтних робіт не виконував, а також про те, що у справі відсутні докази проведеного розрахунку після закінчення ремонту не відповідає обставинам справи.

Згідно експертного висновку про технічне обстеження внутрішнього опорядження кімнати - зимовий сад в житловому будинку АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 від 11.10. 2019 року, встановлено, що стіни мають численні дефекти і тріщини, при простукуванні звук глухий, тобто штукатурка відстала від кладки. Для усунення дефектів обов`язково слід зняти штукатурку, зроблену при ремонті в ІV кварталі 2018 року, як на стінах так і на стиках стелі зі стінами, бо локально усунути дефекти неможливо. У зв`язку з цим необхідно провести ремонт стелі.

Відповідно до висновку експерта за результатами будівельно-технічної експертизи № 26/20-22 від 19.05.2020 року, проведеної експертом Тернопільського відділенням КНДІСЕ Грушицьким І.Л., поверхня під нанесення сухої будівельної суміші «Тепловер» не підготовлена згідно інструкції по використанню суміші «Тепловер», та не відповідає вимогам СНіП 3.04.01-87 та ДБН В.2.6-22-2001, що призвело до відставання штукатурного шару від поверхні стіни. Товщина штукатурного шару становить більше 4 см, що відповідає технічним умовам по використанню сухої будівельної суміші «Тепловер». Поверхня під суміш «Тепловер» повинна бути міцна - з цегли, бетону, блоків. З поверхні повинен має бути видалений пил, залишки інших розчинів та фарб. Стіни, на які наносилась суміш «Тепловер» була пофарбована водоемульсійною фарбою, а потім на ній виконані насічки. На поверхні стін наявні тріщини і при простукуванні молотком відчутний звук, що вказує на відставання штукатурки від поверхні стіни. Відставання штукатурки на стінах в місцях кріплення пристінних профілів може привести до випадання монтажних дюбелів з тіла штукатурки, просідання пристінних профілів та викривлення гіпсокартону на стелі. При зовнішньому огляді стін неможливо встановити, які частини стін потрібно відбивати з відслоєною штукатуркою, а які можна використовувати для подальшого використання. Це можна встановити в процесі відбивання пошкоджених ділянок стін, тому в розрахунок ремонту включається вся площа стін, поштукатурених сумішшю «Тепловер». На день дослідження на стінах виявлені тріщини та при простукуванні молотком відчутний звук, що вказує на відставання штукатурки від поверхні стіни. Перелік та об`єми будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення браку наведено в додатку №2. Вартість ремонтно-будівельних робіт, включаючи вартість будівельних матеріалів, які необхідно провести для відновлення технічного стану житлової кімнати площею 32,6 кв.м. у житловому будинку АДРЕСА_1 станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт (Додаток №2) становить 51734,00 гривень.

Крім того, позивач на підтвердження вартості будівельних матеріалів надав товарні чеки, видаткові накладні та квитанції за період з 06.11.2018 року по 06.12.2018 року на загальну суму 28313,29 гривень.

Як вірно установлено судом та вбачається із матеріалів справи, на момент розгляду справи відповідач не усунув недоліки у роботі у визначений строк, тобто до 30.06.2019 року та не відшкодував витрат на усунення недоліків.

Враховуючи вказані обставини, колегія суддів вважає правильним висновок суду про стягнення з відповідача в користь позивача заподіяної матеріальної шкоди в сумі 51734,00 гривень, що становить вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення недоліків ремонту. При цьому судом враховано, що позивачем доведено протиправну бездіяльність з боку відповідача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Посилання в апеляційній скарзі на відсутність у ОСОБА_2 обов`язку щодо проведення підготовчих робіт перед нанесенням штукатурки, колегія суддів відхиляє, оскільки згідно вимог ДБН Д.2.5-8-2001 Штукатурні роботи проведення підготовчих робіт, є необхідною умовою здійснення вказаних ремонтних робіт.

Доводи представника відповідача про те, що у висновку судової будівельно-технічної експертизи зазначено лише приблизний розрахунок вартості ремонтних робіт колегія суддів вважає безпідставними, оскільки у вказаному висновку надано чіткі та стверджувальні відповіді по кожному із поставлених запитань, які узгоджується з іншими матеріалами справи. Експерт ОСОБА_5 був попереджений про кримінальну відповідальність за проведення експертизи та надання правдивого висновку. При цьому, слід врахувати, що відповідачем не надано будь - яких належних та допустимих доказів на спростування установлених експертом обставин.

Та обставина, що відповідач залучив до виконання робіт інших осіб не може бути підставою для скасування рішення суду, адже договір підряду було укладено саме з ОСОБА_2 , який узяв на себе відповідальність за його неналежне виконання.

Згідно частини 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору;2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Колегія суддів погоджується з висновком суду про стягнення з відповідача в користь позивача 2000 гривень моральної шкоди, заподіяної у звязку з порушенням зобовязання. При цьому суд вірно зазначив, що позивач зазнав моральних страждань, вимушених змін в організації життя, у зв`язку неналежним виконанням договору, неможливістю належно користуватись власним житлом.

Разом з тим, апеляційна скарга не містить доводів щодо необгрунтованості висновків суду про стягнення з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 моральної шкоди.

Додаткове рішення суду в апеляційному порядку не оскаржене, тому апеляційним судом відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України не переглядається.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що підстав для її задоволення та скасування рішення суду немає.

На підставі наведеного, керуючись статтями 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду,

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє представник адвокат Кузнєцова Марина Ігорівна - залишити без задоволення.

Рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 29.06.2021 р.- залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду апеляційної інстанції складено 14.01.2022 року.

Головуючий

Судді