Справа №278/1024/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2022 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області у складі головуючого судді Дубовік О.М., за участю секретаря судового засідання Мороз К., розглянувши цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого об`єму природного газу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 16.03.2020 року при огляді лічильника газу, що розташований за адресою проживання відповідача, виникла підозра на несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу.

На підставі виявлення порушення відразу були складені акти про порушення № ЖЖ.3.1.-58 (підозра на позаштатний режим), про порушення № ЖЖ.3.1.-59 (підозра на втручання в лічильник ЗВТ) та протокол щодо направлення засобів вимірювальної техніки на експертизу від 16.03.2020 року та акт демонтажу від 16.03.2020 року.

Лічильник газу запаковано в пакет, опломбовано пломбою № R28773279 та віддано споживачу; у актах про порушення та протоколі направлення на експертизу, поміж іншого, зазначено, що споживачу необхідно протягом 10 робочих днів доставити знятий лічильник газу на експертизу, яка відбувається щовівторка та четверга з 10 по 12 годину за адресою: АДРЕСА_1 для проведення експертизи ЗВТ та спростування чи підтвердження виявлених підозр; вказано види відповідальності споживача за невчинення відповідних дій з його боку.

Вище вказані документи підписані відповідачем.

Проте, станом на дату звернення до суду 05.04.2021 року з боку ОСОБА_1 побутовий лічильник газу не був доставлений за вказаною адресою для проведення експертизи.

Для уникнення непорозумінь на вимогу Кодексу ГРМ 10.06.2020 року на адресу споживача було направлено запрошення на комісію з розгляду актів про порушення, однак, споживач не скористався своїм правом надати докази чи простувати доводи зазначені в актах про порушення, що були складені відносно його домоволодіння.

Враховуючи вище викладене, АТ «Житомиргаз» було здійснено розрахунок необлікованого об`єму природного газу, що становить 23648,84 м куб, на загальну вартість 153034,50 грн.

На підставі вище викладеного, та з урахуванням заяви про зміну предмета позову (а.с. 42) позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача вартість за спожитий необлікований природний газ у сумі 153034,50 грн, оскільки відповідачем не сплачено вартість спожитого необлікованого об`єму природного газу, що стало причиною звернення позивача до суду за захистом порушених прав та інтересів.

Відповідач подав відзив на позовну заяву (а.с. 60-62); позовні вимоги не визнає у повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та незаконними, у зв`язку, з тим, що обставини на які посилається позивач у своєму позові не відповідають об`єктивним обставинам справи, а документи, які подані позивачем до суду на підтвердження таких обставин є сфальсифіковані.

Зазначив, що своєчасно виконати вимоги проведення експертної перевірки лічильника він не зміг через карантин; протокол щодо направлення засобів вимірювальної техніки на позачергову (експертну) повірку, експертизу був складений 16.03.2020 року, а термін проведення експертизи складав 10 робочих днів.

Для виконання вимоги з`явитись у 10 денний термін для проведення експертизи для спростування підозр неодноразово з`являвся, але організація була з 16.03.2020 закрита на карантин та прийом громадян не здійснювався.

У відповіді на відзив представник позивача просить позовні вимоги задовольнити (а.с. 95-98).

Ухвалою суду від 06.07.2021 року призначено у справі судову технічну експертизу (а.с. 113-115).

17.02.2022 року цивільна справа повернулась на адресу суду із експертної установи разом з висновком експерта від 18.01.2022 року № 1822/21-25 (а.с. 118-128).

Ухвалою суду від 21.02.2022 року поновлено провадження у справі (а.с. 131).

19.05.2022 року відповідачем подано клопотання про стягнення судових витрат за проведення експертизи (а.с. 169).

У судовому засіданні представник позивача повідомила, що рішенням комісії АТ «Житомиргаз» від 20.04.2022 року скасовано попереднє рішення комісії з розгляду актів про порушення, скасовано акт про порушення № ЖЖ-3.1-59 від 16.03.2020 року; повторно заявила клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Відповідач у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог; вважав відсутнім предмет спору, однак вказував на належність у даному випадку предмета спору щодо розподілу судових витрат. Повідомив, що не зміг своєчасно доставити лічильник газу до експерної установи, оскільки розпочався карантин. Запрошення на комісію з розгляду актів про порушення не отримував, відтак не міг знати про її засідання 24.06.2020 року.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про закриття провадження у справі з таких підстав.

Судом встановлено, що відповідач є споживачем природного газу згідно з особовим рахунком за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується витягом про фінансовий стан абонента (а.с. 18, 79-80). Окрім того, останній був замовником виконавчо-технічної документації з газопостачання житлового будинку за вказаною адресою (а.с. 72-78), відтак, можна дійти висновку, що останній приєднався до умов публічного типового договору на розподій природного газу.

16.03.2020 року за адресою: АДРЕСА_2 , було проведено контрольний огляд вузла обліку газу. Представниками Оператора ГРМ за участі відповідача було складено протокол № б/н щодо направлення засобів вимірювальної техніки на позачергову (експертну) повірку, експертизу (а.с. 11). Зазначено, що за доставку лічильника відповідає абонент, якому необхідно з`явитись на експертизу у вівторок або четвер з 10:00 год до 12:00 год.

Відповідно до акту № 7109 від 16.03.2020 року (а.с. 7), який підписаний відповідачем, за результатами перевірки встановлено, що скло на корпусі побутового лічильника газу без пошкоджень. Пломба заводу виробника викликає сумніви.

16.03.2020 року позивачем було складено акт про порушення № ЖЖ-3.1-58 за участі відповідача. Встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: розділ XI глава 2 пункт 3 підпункт 1 (пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОХ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого втрата (споживання) природного газу комерційним ВОХ не обліковується або обліковується некоректно) (а.с. 9).

16.03.2020 року позивачем було складено акт про порушення № ЖЖ-3.1-59 за участі відповідача. Встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: розділ XI глава 2 пункт підпункт 3 (несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу) (а.с. 10).

Цього ж дня лічильник газу було демонтовано, про що складено Акт про демонтаж засобу вимірювальної техніки (а.с. 8). Лічильник опломбовано в пакет пломбою R21559085. Відповідачем підписано акт.

24.06.2020 року за відсутності відповідача на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу було задоволено акти про порушення № ЖЖ-3.1-58 та № ЖЖ-3.1-59 від 16.03.2020 року. За результатами прийнятого рішення складено протокол № 62 від 26.06.2020 року, яким затверджено проведення нарахування необлікованих об`ємів природного газу у розмірі 23648,84 м3 на суму 153034,50 грн (а.с. 13).

Позивачем на адресу відповідача було направлено лист № 10003.1-СЛ-8542-0720 разом з актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу і його вартості споживачу та акт-рахунок надання послуг від 24.06.2020 року (а.с. 14-17).

З метою досудового врегулювання спору позивачем на адресу відповідача було направлено лист-вимогу № 100-Сл-12765-1020 від 12.10.2020 року (а.с. 21-28).

Згідно висновку експерта № 1822/21-25 від 18.01.2020 року на досліджуваному лічильнику цілісність заводської пломби не порушена, на деталях лічильника відсутні сліди порушення цілісності лічильника та пошкодження, які б давали можливість втручання в його функціонування шляхом несанкціонованого вскриття та доступу до його внутрішнього влаштування, ознак втручання в роботу лічильника не виявлено. Обліковий механізм примусово не зупинявся, відповідно вплив на обрахунок споживчих обсягів газу не відбувся (а.с. 119-128).

20.04.2022 року за відсутності відповідача на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) або зміна режиму нарахування об`ємів природного газу, було скасовано акти про порушення № ЖЖ-3.1-58 та № ЖЖ-3.1-59 від 16.03.2020 року та скасована донарахована сума за необлікований спожитий об`єм газу. За результатами прийнятого рішення складено протокол № 91 від 20.04.2022 року (а.с. 143).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1 4 ст. 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Абзацом 4 п. 2 глави 10 розділу Х Кодексу ГРМ визначено, що експертиза ЗВТ та/або пломби має бути проведена протягом десяти робочих днів з дня складання протоколу (крім випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Згідно до п. 5 розділу 10 глави 11 Кодексу ГРМ, позачергова або експертна повірка має бути проведена протягом не більше десяти робочих днів з дати складання протоколу про направлення на позачергову чи експертну повірку, або з дати отримання споживачем (суміжним суб`єктом ринку газу) листа Оператора ГРМ про проведення повірки (якщо ініціатором був Оператор ГРМ), або з дати отримання Оператором ГРМ заяви споживача (суміжного суб`єкта ринку газу), якщо ініціатором був споживач.

Відповідно до п. 6 Глави 10 Розділу Х Кодексу ГРМ якщо при обстеженні пакувального пакета (тари) виявляється факт пошкодження пломби, встановленої на пакувальному пакеті (тарі), або пакувальний пакет з пломбою/ЗВТ не буде своєчасно доставлений відповідальною стороною на експертизу, а відповідальною стороною за його доставку на експертизу був визначений:

Оператор ГРМ - об`єм розподіленого природного газу на період відсутності ЗВТ розраховується за середньодобовими (для неповної доби - за середньогодинними) значеннями за попередні три аналогічні періоди споживання природного газу незалежно від висновків експертизи ЗВТ (у разі її проведення), а при направленні на експертизу пломби - перерахунки та нарахування за таких обставин не проводяться;

споживач (суб`єкт ринку природного газу) - факт пошкодження пломби або недоставка на експертизу пакувального пакета має розглядатися як підтвердження фактів (підозр), визначених у протоколі, з відповідними наслідками, передбаченими цим Кодексом.

Враховуючи вище вкладене, суд враховує той факт, що даний спір виник саме внаслідок неправомірних дій відповідача у справі.

Підстави для закриття провадження у справі визначені у статті 255 ЦПК України.

Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а, відповідно, і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2021 року у справі № 638/3792/20.

На глибоке переконання суду, оскільки обидві сторони під час розгляду справи були ініціаторами проведення незалежної експертизи, що по суті і було предметом спору - підозра на несанкціноване втручання в роботу лічильника з боку споживача, і як результат, нарахування 153034,50 грн відповідачу за необлікований об`єм природного газу та його стягнення у судовому порядку, дане питання було врегульовано самими сторонами вже саме під час розгляду справи.

З урахуванням викладеного, провадження у справі підлягає закриттю.

Стосовно клопотання відповідача в частині стягнення судових витрат за проведення експертизи то суд зазначає наступне.

Згідно ст. 153 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки її до розгляду.

За наведених обставин, виходячи із засад розумності, справедливості, виваженості, з урахуванням того факту, що ініціаторами проведення експертизи були обидві сторони; обов`язок по оплаті за проведення судової експертизи було покладено на відповідача ОСОБА_1 та позивача - АТ «Оператор газорозподільної системи «Житомиргаз» у рівних частинах (порівну), враховуючи той факт, що даний спір виник саме з вини відповідача у справі, суд вважає недоцільним стягнення з позивача на користь відповідача витрат за проведення експертизи.

На підставі викладеного, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" до ОСОБА_1 про стягнення вартості донарахованого об`єму природного газу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі вирішення питання без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складений та підписаний 13 червня 2022 року.

Суддя О. М. Дубовік