Справа № 344/292/22
Провадження № 2/344/32/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2022 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Пастернак І.А.

секретаря Кріцак Г.В., Дементьєвої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири, стягнення судових витрат

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири, стягнення судових витрат посилаючись на те, що ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . В середині 2020 року в квартирі позивача було верше виявлено підтоплення, а саме: мокрі плями на стелі ванної кімнати та внутрішній стіні кухні зверху, про що було повідомлено власника квартири АДРЕСА_2 , розташованої поверхом вище - ОСОБА_2 , на що остання вказала, що перевірить мережі своєї ванної кімнати та усуне протікання. Повторно в грудні 2020 року при відвідуванні квартири було виявлено, що мокрі плями збільшились, про що знову було доведено до відома відповідачці, яка пообіцяла розібратися в ситуації та усунути причини протікання. Намагаючись по-сусідськи вирішити проблему позивач не звертався про відшкодування шкоди, оскільки надіявся, що відповідач добровільно усуне проблему та більше не допускатиме порушень. 12 березня 2021 року при огляді квартири було виявлено, що залиття квартири активізувалось, а мокрі плями збільшилися втричі, стеля у ванній кімнаті пожовкла, від сирості почала відпадати шпаклівка та поширюватися пліснява, аналогічна ситуація була і зі стіною в кухні. Того ж дня було викликано комісію ТОВ «ЖЕД Експрес - Комформ», якими було зафіксовано факт залиття стелі у ванній кімнаті та стіни у кухні. Комісія встановила можливе протікання з квартири АДРЕСА_3 , розташованої поверхом вище та довела до відома дану інформацію власнику ОСОБА_2 . В подальшому відповідачкою ОСОБА_2 позивача було повідомлено, що залучивши робітників, які обстежили мережі у її ванній кімнаті, ними було виявлено протікання води з коліна водопровідної труби під душовою кабіною. Локалізацію і механізм цього протікання зафіксовано на відеозаписі, який було надіслано позивачу по вайберу на ряду з іншими фотознімками, зокрема з кухні та ванної кімнати відповідачки. При цьому, відповідачка запевнила, що відшкодує позивачу заподіяні збитки. На прохання позивача, спеціалістами було визначено орієнтовний обсяг необхідних робіт для ремонту квартири за наслідками затоплення та визначено приблизний розмір витрат в сумі 22000,00 гривень. Остання погодилась відшкодувати заподіяні збитки, однак не погодилася з сумою відшкодування. На даний час ремонтні роботи в квартирі не проведено. Для визначення розміру збитків від залиття квартири, було залучено експерта та відповідно до висновку експертного будівельно - технічного дослідження №009/05-2021 від 18.04.2021 року, розмір матеріального збитку завданого внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 становить - 21638,00 грн. Просила стягнути з відповідачки на користь позивача 21 638,00 грн. матеріальної шкоди завданої затопленням, 10 000, 00 грн. моральної шкоди, та стягнути судові витрати.

14.06.2022 року представник відповідачки подала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що позовні вимоги визнає частково, оскільки розмір матеріальних збитків, зазанчених у висновку, не відповідає, на її думку, обсягу та площам дійсного пошкодження квартири позивача від залиття. Крім того, жодних доказів на підтвердження спричиненої позивачу моральної шкоди, до позовної заяви не долучено (74-77).

Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала з мотивів викладених у позовній заяві.

Представник відповідачки в судовому засіданні проти задоволення заявлених позовних вимог заперечила, просили відмовити в повному обсязі.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що підтверджується, копією інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна від 11.04.2016 року. (а.с.8).

У відповідності до ст. 383 Цивільного кодексу України перебдачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва.

Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно- технічних вимог і правил експлуатації будинку.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ч. З ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт.

Згідно акту комісії ТОВ "ЖЕД Експрес-комфорт" від 12.03.2021 року, встановлено, що 12.03.2021 року в будинку АДРЕСА_4 , шо розташована на п`ятому поверсі під час огляду виявлено сліди замокання. Додатково з дозволу жильців проведено огляд квартири АДРЕСА_3 , яка розташована поверхом вище. Під час огляду виявлено сліди замокання стіни в кухні під кухонним умивальником. Комісією встановлено, що вищезгадене замокання ймовірно відбулось внаслідок несправності (протікання труб) внутрішньоквартирних мереж холодного водопостачання, які розміщені в суміжній стіні між приміщенням кухні та ванної кімнати квартири АДРЕСА_3 (а.с.11).

Відповідно до ч. 1,2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: (п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушенного права (реальні збитки).

Частиною 3 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Як вбачається з висновку №009/05-2021 експертного будівельно-технічного дослідження від 11.05.2021 року складеного судовим експертом Максимчиним А.Д. встановлено, що розмір матеріального збитку завданого внаслідок залиття однокімнатної квартири АДРЕСА_1 становить 21 638,00 грн. (а.с.12-37).

Беручи до уваги вищенаведене суд приходить до висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідачки 21 638,00 грн. матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири є підставною, обгрунтованою та підлягає до задоволення.

Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного.

Згідно ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди".

Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

В свою чергу судом не встановлено, яких саме моральних страждань зазнав позивач та з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди в сумі 10 000 гривень та якими доказами це підтверджено, а отже в задоволенні позовної вимоги про стягнення моральної шкоди слід відмовити.

Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу, то вона підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ч.1, 2 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

До матеріалів справи представником позивача долучено договір №02-05/2021 про надання правової допомоги укладений між адвокатом Рогів Т.Р. та ОСОБА_1 (а.с.42), ордер на надання правничої (правової) допомоги №005148 (а.с.43), та квитанцію №247494 про оплату 6000 грн. за надання правової допомоги (а.с.45).

З урахуванням фактичних обставин справи, виходячи із принципу розумності і справедливості, беручи до уваги предмет позову, розумність вартості правничої допомоги, виходячи з конкретних обставин справи, а також враховуючи складність справи та виконаних адвокатом робіт і послуг, що стосуються підготовки позову та розгляду справи в суді, час, витрачений адвокатом на надання послуг та обсяг таких послуг, а також значення справи для позивача, та ті обставини, що позивачем заявлено вимогу про стягнення витрат на правову допомогу та було надано докази понесення таких витрат, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача слід стягнути 6 000,00 грн. витрат за надання правової допомоги.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивачів є частково обґрунтованими, та такими, що підлягають до часткового задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

А тому з відповідача на користь позивача слід стягнути 908,00 грн. сплаченого судового збору.

На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 15, 23, 280, 1166 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 13, 15, 81, 133, 137, 139, 141, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири, стягнення судових витрат - задоволити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер - невідомий, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер- НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 - 21 638 (двадцять одну тисячу шістсот тридцять вісім) гривень 40 коп. матеріальної шкоди завданої внаслідок залиттям квартири.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер - невідомий, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер- НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_4 - 6 000 грн. витрат на правову допомогу та 908,00 грн. судового збору.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Довідка: повний текст рішення виготовлено 19.12.2022 року.

Суддя Пастернак І.А.