Справа № 135/73/22
Провадження № 2/135/115/22
У Х В А Л А

іменем України

22.06.2022 м. Ладижин Вінницька область

Ладижинський міський суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Волошиної Т.В.,

за участі секретаря судових засідань Глушко І.В.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ладижині Вінницької області позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ладижинського міського суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.

22.06.2022 у підготовчому судовому засіданні представником позивача адвокатом Бодачевським Р.В. заявлено клопотання про заміну відповідача ОСОБА_4 належним відповідачем Другою тростянецькою державною нотаріальною конторою. Своє клопотання мотивує тим, що відповідач ОСОБА_4 не порушує права позивача, натомість нотаріальна контора, відмовивши позивачу у видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно порушила права позивача, а тому саме вона повинна бути належним відповідачем у даній справі.

Позивач підтримав клопотання свого представника, просив його задовольнити.

Представник відповідача вважає, що дане клопотання підлягає задоволенню.

З`ясувавши позиції сторін, дослідивши матеріали цивільної справи суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Частиною 1 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право в тому числі подавати заяви та клопотання.

Частинами 1, 2 ст.182 ЦПК України визнано, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Частиною 1, 2 ст. 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Згідно зі ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.

Нотаріус або відповідна особа, яка здійснює нотаріальні функції, може відмовити у видачі свідоцтва про право на спадщину, зокрема: у разі ненадання оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно; якщо право власності на нерухоме майно було набуте спадкодавцем, але не оформлене; у випадку оспорення права на спадкування іншими спадкоємцями.

Якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку спадкоємець, який прийняв спадщину, вправі звернутися до суду із позовом про визнання права власності на належну йому частку у спадковому майні. Позов може стосуватися будь-якого майна, як рухомого, так і нерухомого.

Позивачем у спорах про визнання права власності у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог Цивільного кодексу України.

Відповідачами в справах про визнання права власності у порядку спадкування мають бути інші спадкоємці за заповітом або за законом, які претендують на отримання у власність спадкового майна.

У випадку, якщо інші спадкоємці за заповітом або за законом відсутні, вимоги про визнання права власності на спадкове майно заявляються до органу місцевого самоврядування у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться відповідне спадкове майно.

У спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину.

Наведене узгоджується зі сталими правовими позиціями ВС.

Зокрема, в постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.11.2021 р. у справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування».

З огляду на те, що позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на спадкове майно, а нотаріус не може бути залучений в якості відповідача в даній категорії справ, тому клопотання представника позивача слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. 51 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Бодачевського Ростислава Валерійовича про заміну відповідача ОСОБА_4 належним відповідачем Другу тростянецьку державну нотаріальну контору, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення що до неї можуть бути включені у апеляційну скаргу на рішення суду у цій справі.

Суддя