справа № 243/503/22
провадження № 2/243/881/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 листопада 2022 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:
Головуючого судді Мірошниченко Л.Є.
секретаря судового засідання Мірошниченко В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження за допомогою єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує функціонування електронного судочинства в Україні, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1
до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області
вимоги позивача: про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-
І. Стислий виклад позиції позивача.
У січні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, на недоотримані суми пенсії, які спадкоємець отримувала у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Донецькій області.
Померла ОСОБА_2 мала статус внутрішньо-переміщеної особи. Зареєстрованим місцем її проживання було: АДРЕСА_1 . Фактичним місцем проживання померлої особи було: АДРЕСА_2 .
ОСОБА_2 знаходилася як пенсіонер на обліку у ГУ ПФУ в Донецькій області.
Однак, у зв`язку із тяжким станом здоров`я протягом деякого часу ОСОБА_2 не отримувала належні їй пенсійні виплати. Мати у тяжкому стані знаходилась у м. Донецьк, що наразі є тимчасово непідконтрольною українській владі.
ОСОБА_2 померла у м. Донецьк ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з тим, що протягом 2020-2021 року в світі діяли карантинні обмеження, пов`язанні з пандемією коронавірусної хвороби потрапити до м. Донецьк з території України неможливо.
Оскільки об`єктивної можливості потрапити до м. Донецьк вона не мала, її сестра яка також проживає на непідконтрольній території передала їй документи лише влітку 2021 року. Надане медичне свідоцтво та свідоцтво про смерть видані на окупованій території не мають юридичної сили, вона звернулась до суду із заявою про встановлення факту смерті ОСОБА_2 .
Однак, ОСОБА_1 пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, у зв`язку з тим, що вона не могла завчасно приїхати до м. Донецька за документами, щоб звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті матері, а потім звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк, щоб подати заяву про прийняття спадщини, оскільки у Луганській і Донецькій області, на лінії зіткнення постійно йдуть бойові дії, а також у зв`язку з тривалим закриттям КПВВ на лінії зіткнення в зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії коронавірусу в Україні, а також вимушений перетинати кордони іншої держави.
У зв`язку з вищевикладеним позивач просить суд, визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, тривалістю три місяці.
Представник відповідача Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області в судове засідання не з`явився, про час, дату і місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом надіслання з рєстра «КП Д-3» через смс - повідомлення судової повістки, яку відповідачу було доставлено 14.01.2022, 29.07.2022, 26.08.2022, 29.09.2022 та 19.10.2022 року, про причини неявки суду не повідомив.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.
Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Рєзнік В.В., який діє на підставі Ордера № 148671 від 18.11.2021 року до судового засідання не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, вимоги просили задовольнити.
Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника позивача, що відповідає вимогам ст. 223 ЦПК України.
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 29.12.2021 року призначено у справі підготовче засідання.
Ухвалою суду від 13.01.2022 року по справі закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду.
Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданий Центрально-Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі від 22.09.2021 року актовий запис № 1181.
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 позивач ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_2 , актовий запис № 928 від 15.05.1960 року.
Зі свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що 17.09.1983 року позивач ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на « ОСОБА_6 ».
З пенсійного посвідчення № НОМЕР_3 вбачається, що ОСОБА_2 отримувала пенсію за віком.
З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 18.11.2022 року приватного нотаріуса Маріупольського районного нотаріального округу Геращенко М.В. вбачається, що неможливо відкрити спадкову справу після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 було пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Рішенням Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області від 21.09.2021 року встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Донецьк Донецької області.

V. Оцінка Суду.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата суд виходить з наступного.

Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Згідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Позивач від спадщини після смерті матері не відмовилась, однак пропустила строк визначений законодавством для прийняття спадщини.

Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті матері. Втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи.

Суд приймає до уваги доводи позивача щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, у зв`язку з тим, що вона не змогла завчасно приїхати до м. Донецьк за документами, щоб звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті матері у зв`язку з тривалим закриттям КПВВ на лінії зіткнення в зв`язку з карантинними заходами по попередженню епідемії коронавірусу в Україні. Також позивачу знадобився додатковий час для встановлення факту смерті спадкодавця у судовому порядку для отримання свідоцтва про смерть державного зразка, яке необхідне для заведення спадкової справи.

У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж трьох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили.

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені ним судові витрати по справі.

Керуючись ст.ст. 1258, 1264, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 12,13,259,263-265,268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління пенсійного фонду України в Донецькій області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , терміном на 3 (три) місяці, починаючи з дня наступного після набрання рішенням законної сили.

Заочне рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Л.Є. Мірошниченко