Справа № 459/1649/22
Провадження № 2/459/258/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 грудня 2022 року Червоноградський міський суд Львівської області в складі:

головуючого судді Мельникович М. В.

з участю секретаря судового засідання Горощук А. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Червонограді за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири

У С Т А Н О В И В:

06.07.2022 позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири.

В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що проживає у квартирі АДРЕСА_1 . Квартира позивачки була затоплена із сусідньої квартири АДРЕСА_2 , яка знаходиться поверхом вище над її квартирою і в якій проживає ОСОБА_3 . Внаслідок залиття квартири їй було завдано матеріальну шкоду, а саме: виявлено сліди підтоплення на стелі в кухні площею 1,5 м2 та на стелі у ванній кімнаті площею 1,00 м2. Згідно акту КП «Червонограджитлокомунсервіс» від 17.05.2022 причиною залиття є вихід із ладу ексцентрика на змішувачі в кв. АДРЕСА_3 . Згідно висновку комісії шкода заподіяна власниками квартири АДРЕСА_2 , дефектним актом на ремонт квартири стверджується необхідність виконання робіт. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку на ремонтні роботи внаслідок затоплення квартири АДРЕСА_4 , що належить позивачці вартість відновлювальних робіт становить 9 084, 00 грн. Крім цього, позивачка вказує, що внаслідок залиття квартири їй було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що квартира стала непридатною для використання без ремонту. Також через залиття квартири було порушено звичний та розмірений спосіб життя позивачки, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання її власного дорогоцінного часу для вирішення проблем, повязаних з усуненням наслідків залиття. Завдану моральну шкоду позивачка оцінює в 10 000,00 грн. Зазначає, що відповідачка добровільно шкоду відшкодовувати не бажає. Просить позов задовольнити.

Ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області від 20.07.2022 було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового розгляду на 05.09.2022.

05.09.2022 розгляд справи було відкладено на 30.09.2022 у зв`язку із неявкою відповідача.

12.09.2022 від відповідачки надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що відповідачка не заперечує факту залиття квартири позивачки, яке сталося 16.05.2022 внаслідок виходу з ладу змішувача у ванній кімнаті її квартири і внаслідок чого відбулося невелике залиття холодною водою стелі в кухні та стелі у ванній кімнаті квартири позивачки. По даному факту працівниками КП «Червонограджитлокомунсервіс було складено Акт в якому вказано, що в результаті обстеження в квартирі АДРЕСА_4 виявлено мокрі плями на стелі кухні прощею 1,5 м2 та у ванній кімнаті площею 1 м2, тобто загальна площа залиття квартири АДРЕСА_5 . Відповідачка зазначає, що не погоджується з зі зведеним кошторисом розрахунку вартості об`єкта будівництва №3644 про вартість відновлювальних робіт, які склали 9,084 грн. Вважає таку суму надто завищеною. Вважає, що у Дефектному акті і у Зведеному кошторисі відсутні посилання на те, які пошкодження виявлені в квартирі позивачки при проведенні оцінки і чи відповідають вони Акту про залиття квартири від 17.05.2022 і чи заподіяні вони внаслідок залиття стелі кухні і ванної кімнати саме з квартири відповідачки. Вважає, що у зведеному кошторисі відсутнє об`єктивне обґрунтування суми 9 084,00 щодо усунення наслідків залиття 2,5 м2 стелі, на яку позивачка посилається як на розмір шкоди, заподіяної їй 16.05.2022. Також не вказано, що за наслідками залиття квартира є непридатною для проживання. Відповідачка також посилається на те, що позивачкою не долучено жодних документів про витрачені на усунення плям кошти. Заперечує також щодо відшкодування моральної шкоди, адже зазначає, що немає підтверджень доказами наявності та розміру такої шкоди. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити.

30.09.2022 та 07.11.2022 розгляд справи було відкладено за клопотанням позивачки.

30.11.2022 від позивачки надійшла відповідь на відзив, у якому містяться заперечення щодо відзиву відповідачки. А саме позивачка зазначає, що кошторисні документи вартості ремонту складено інженером проектувальником ОСОБА_4 , який має відповідні знання, досвід, ліцензії та сертифікати. Тому, на її думку, документи, подані з позовною заявою не є надуманими чи неправильними. Розмір заподіяння шкоди визначався за фактичними втратами, які сталися внаслідок залиття квартири на підставі дефектного акту та акту складеного працівниками КП «Черонограджитлокомунсервіс» та відповідно до цін, які були на момент подання позову. Стосовно визначення розміру відшкодування завданої моральної шкоди зазначила, що підтримує таку вимогу, наголошує, що внаслідок залиття квартири було порушено звичний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного дорогоцінного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Також зазначає, що судові витрати не були нею понесені.

У судове засідання, яке відбулося 01.12.2022 сторони не з`явилися.

Від позивачки надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, у якій вона також повністю підтримала позовні вимоги та зазначила, що при поданні позову нею була допущена помилка у написанні по-батькові відповідачки, просить при винесенні рішення врахувати, що по-батькові відповідачки « ОСОБА_5 ».

Відповідачка у судове засідання не з`явилася, проте разом із поданням відзиву подала заяву про розгляд справи у її відсутності, оскільки остання являється людиною похилого віку та не має змоги брати участь у судових засіданнях.

З огляду на зазначені обставини, суд у відповідності до ч. 3 ст. 211, ст. 247 ЦПК України судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_4 належить на праві власності у частці 1/3 ОСОБА_1 (а. с. 19).

Відповідно до Акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 17.05.2022, складеного комісією у складі провідного інженера та майстра ремонтної дільниці про те, що 16.05.2022 в будинку АДРЕСА_6 трапилося залиття та було виявлено комісією сліди підтоплення на стелі в кухні площею 1,5 м2 та на стелі у ванній кімнаті площею 1 м2; причиною залиття вказано вихід з ладу ексцентрика на змішувачі квартири АДРЕСА_2 . Зроблено висновок, що шкода заподіяна власниками квартири АДРЕСА_2 (а. с. 4).

Зі зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва №3644, складеного 08.06.2022 ФОП ОСОБА_4 інженером проектувальником, вбачаться, що всього по зведеному кошторисному розрахунку кошторисна вартість ремонтних робіт складає 9 084, 00 грн. (а. с. 7 - 8) (до матеріалів справи також долучений кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт пов`язаних з створенням об`єкта архітектури, з якого вбачається що ОСОБА_4 є інженером проектувальником у частині кошторисної документації , пройшов відповідну професійну атестацію (а. с. 5), та свідоцтво № НОМЕР_1 видане інженеру проектувальнику ОСОБА_4 , про те, що останній підвищив кваліфікацію за напрямком інженерно-будівельне проектування у частині кошторисної документації (а. с. 6)).

У Дефектному акті на капітальний ремонт внаслідок затоплення квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_1 по АДРЕСА_8 , складеному інженером-проектувальником ОСОБА_4 , описано найменування ремонтних робіт, які необхідно зробити (а. с. 9).

З Локального кошторису на будівельні роботи №02-01-01 від 08.06.2022 вбачається детальне обґрунтування найменування робіт, їх кількості та вид, які мають бути виконані для усунення наслідків затоплення. Кошторисна вартість будівельних робіт згідно цього кошторису складає 8 499,00 грн, кошторисна заробітна плата - 3 767,00 грн. (а. с. 12-13).

Із розрахунку загальновиробничих витрат до Локального кошторису 02-01-01 загальна вартість виробничих витрат становить 1687,00 грн.(а. с. 14-16).

Позивачкою до матеріалів справи додані також фотознімки наслідків затоплення у квартирі АДРЕСА_7 , з яких вбачається, що на стелі наявні плями жовтого кольору (а. с. 21-28).

Також із матеріалів справи установлено, що у квартирі АДРЕСА_3 зареєстрована ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 32).

При ухваленні рішення суд керується наступними нормами права.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Частиною 1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, підставою цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, яке включає в себе: шкоду, протиправне діяння особи, яка її заподіяла, причинний зв`язок між ними та вину заподіювача шкоди.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 постанови від 27 березня 1992 року N 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Суд, оцінюючи зібрані докази у справі в їх сукупності, дійшов висновку про те, що пошкодження, які були виявлені у квартирі позивачки, відбулися з вини мешканців квартири АДРЕСА_3 , що підтверджено актом комісії КП «Червонограджитлокомунсервіс» від 17.05.2022 про залиття.

Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до принципів змагальності та диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності їх вини у завданні шкоди позивачам.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Із відзиву відповідачки ОСОБА_3 вбачається, що остання не заперечує того факту, що саме з її вини відбулося затоплення квартири АДРЕСА_7 , яка належить позивачці. Відповідачка зазначила, що не погоджується лише з розміром відшкодування, який визначений зведеним кошторисом.

Однак, за наявними у справі доказами, а саме Зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва №3644, дефектним актом від 08.06.2022, локальним кошторисом на будівельні роботи №02-01-01 від 08.06.2022, відомістю ресурсів до локального кошторису 02-01-01 та розрахунком загальновиробничих витрат до Локального кошторису 02-01-01 від 08.06.2022 судом встановлено, що сума, заявлена до відшкодування позивачкою у позові, а саме 9 084,00 грн. відповідає наведеним вище документам та повністю ними підтверджена.

Відтак, відповідачка не спростувала належними та допустимими доказами суму, заявлену позивачкою як матеріальну шкоду, а навела лише твердження, які ґрунтуються на її суб`єктивній оцінці.

Оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди, що зазначено у висновку щодо застосування норм права, висловленого у постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19, а тому суд дійшов висновку про задоволення позову в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 9084,00 гривень.

Щодо відшкодування моральної шкоди суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 3 постанови № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

У п. 5 зазначеної постанови роз`яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до п. 9 зазначеної постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Позивачка зазначила, що внаслідок неправомірних дій (бездіяльності) відповідачки було пошкоджено майно позивачки, порушився її звичайний спосіб життя, внаслідок чого ОСОБА_1 зазнала душевних страждань, емоційного стресу, негативних емоцій, переживань з приводу залиття квартири.

Однак позивачкою жодним чином не були доведені такі обставини, не визначено у чому саме виражалася моральна шкода, яких саме немайнових втрат зазнала позивачка внаслідок залиття квартири. Зокрема, позивачкою не долучено жодного висновку експерта чи підтверджуючих документів звернення до відповідного спеціаліста з приводу моральних страждань.

Відтак, суд приходить до висновку про недоведеність вимог позивачки про стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000 грн.

Тому, суд відмовляє у задоволенні цієї вимоги.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню частково, тобто з відповідачки на користь позивачки слід стягнути 9 084,00 грн. майнової шкоди, а у решті вимог слід відмовити.

Окрім цього, суд приймає до уваги заяву позивачки від 01.12.2022 щодо уточнення прізвища та по-батькові відповідачки та вважає, що позов заявлений до ОСОБА_2 .

Щодо вимоги про стягнення судових витрат, то суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частини 1 та 2 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

При поданні позову позивач судовий збір не сплачувала, оскільки звільнена від сплати судового збору за законом, бо являється інвалідом ІІ групи.

Згідно ч. 6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Ціна позову становить 9 084 грн. за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди завданої у зв`язку зі залиттям квартири та 10 000 грн. за вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» за позовну вимогу майнового характеру стягується 1% від ціни позову, але не менше ніж 0,4 % прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992, 40 грн.

Відтак, при поданні позову позивачка мала б сплатити судовий збір у сумі 992,40 грн. судового збору за майнову вимогу про стягнення матеріальної шкоди, та 992,40 грн. за майнову вимогу про відшкодування моральної шкоди.

Оскільки, позов задоволено частково в частині стягнення матеріальної шкоди завданої у зв`язку зі залиттям квартири, відтак з відповідачки на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Судовий збір у розмірі 992,40 грн. за майнову вимогу про відшкодування моральної шкоди слід віднести за рахунок держави.

Таким чином, керуючись ст. ст. 2, 141, 259, 264, 265, 354 ЦПК України суд вирішив

Керуючись, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_9 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_10 ) 9 084,00 (дев`ять тисяч вісімдесят чотири) гривні матеріальної шкоди, завданої у зв`язку із залиттям квартири.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_9 ) на користь держави судовий збір в сумі 992,40 грн.

Судовий збір у сумі 992,40 грн. за майнову вимогу про відшкодування моральної шкоди віднести за рахунок держави.

В задоволенні решти вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення виготовлено 08.12.2022

Суддя: М. В. Мельникович