30 травня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
з участю секретаря судового засідання Крутікової-Вільховченко І.І.
розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи - ОСОБА_4 , Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням, -
Позивач звернулась з позовом до суду про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.
Вимоги позову обґрунтовано тим, що позивач є наймачем кв. АДРЕСА_1 після смерті чоловіка ОСОБА_5 . В квартирі зареєстровані сторони по справі, син позивача та неповнолітній онук, при цьому ОСОБА_2 є колишньою дружиною сина, а ОСОБА_3 - її донькою від першого шлюбу. Відповідачі після реєстрації жодного дня не проживали в зазначеній квартирі, квартирою не цікавляться, не допомагають в її утриманні та не оплачують житлово-комунальні послуги. Також зазначає, що рішенням суду від 13.08.2021 шлюб між її сином та ОСОБА_2 розірвано. Оскільки з відповідачами стосунків не підтримують.
Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 19.11.2021 відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України.
Ухвалою суду від 27.04.2022 постановлено здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.
Позивач в судове засідання не з"явилась, до суду надала клопотання про проведення судового засідання за її відсутності, не заперечує щодо ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідачі в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщені у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою місця реєстрації, також не подано відзив на позовну заяву.
Суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Від представника третьої особи - Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації надійшло клопотання, в якому просять розглядати справу у відсутності представника третьої особи та прийняти рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України за наявними в справі матеріалами та доказами.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, що відповідає ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню за таких підстав.
Судом встановлені такі факти та їх правовідносини.
10.08.1970 виконавчий комітет Київської міської Ради депутатів надав ордер №341804 серії «В» гр. ОСОБА_6 на житлове приміщення - кв. АДРЕСА_1 на сім`ю у складі: ОСОБА_7 ,дружини ОСОБА_8 , сина ОСОБА_5 та невістки ОСОБА_1 .
Згідно витягу з Розпорядження № 7 від 17.01.2013 про зміну договорів найму житлових приміщень громадян Деснянського району дозволено гр.. ОСОБА_1 змінити договір найму трикімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_2 у зв`язку зі смертю чоловіка ОСОБА_5 - власника особового рахунку (а.с.9)
Як зазначено позивачем, відповідач ОСОБА_2 є колишньою дружиною її сина ОСОБА_4 , котрий є третьою особою у вказаній справі. Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 13.08.2021 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 розрівано.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають в спірній квартирі більше двох років, що підтверджується також Актом від 03.11.2021 про обстеження квартири на предмет проживання в ній відповідачів за участю засвідченими начальником ЖЕД - 303 ОСОБА_9 .
Відповідачі не несуть жодних обов`язків по утриманню житла за вказаною адресою.
Як зазначає позивач, нею не чинились відповідачам перешкод в користуванні спірною квартирою, відповідачі після реєстрації не проживали в спірній квартирі.
Відповідно ст. ст. 71-72 ЖК України передбачає, що у разі відсутності наймача або членів його сім`ї у житловому приміщенні понад шість місяців, він втрачає право користування ним. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Згідно зі ст. 107 ЖК України у разі вибуття наймача та членів його сім`ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Відповідно до роз`яснень, викладених в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року (з наступними змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. У разі їх поважності (перебування у відрядженні; у осіб, які потребують догляду; внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Вищевикладені обставини свідчать про те, що відповідачі не проживають у квартирі за місцем реєстрації та не мають наміру там проживати, оскільки проживають за іншою адресою, а отже є підстави для визнання їх такими, що втратили право користування кв. АДРЕСА_1 . Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 71, 72, 107 ЖК України, ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи - ОСОБА_4 , Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим приміщенням, а саме кварттирою АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_2 , РНОКПП - НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Третя особа Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, , місцезнаходження: м. Київ, проспект Маяковського, 29.

Третя особа ОСОБА_4 - РНОКПП НОМЕР_4 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повний текст рішення складено 06.06.2022.

Суддя О.Б. Саламон