ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2508/22 Справа № 201/2438/21 Суддя у 1-й інстанції - Батманова В. В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого - Городничої В.С.,

суддів: Лаченкової О.В., Петешенкової М.Ю.,

при секретарі - Панасенко С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 11 серпня 2021 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової Заіри Арсенівни, третя особа - Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кулініч Сергій Анатолійович, про визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власності, -

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2021 року АТ «АКБ «Конкорд»звернулось до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить визнати недійсним договір купівлі-продажу від 25.11.2020р. укладений ОСОБА_1 за результатами проведення електронних торгів відповідно до ст. 66 ЗУ «Про іпотеку» та на підставі Акта про проведення електронних торгів, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А. нерухомого майна - квартири 70 житловою площею 39,3 кв.м., загальною 47,6 кв.м. АДРЕСА_3 ; скасувати запис про реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_3 , вчинений на підставі свідоцтва серії та номер НОМЕР_1 , реєстровий № 870, виданого 17.12.2020р. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кулініч С.А., акт про проведені електронні торги, серія та номер ВП № 63450493, виданий 25.11.2020р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А., протокол серія та номер 512834, виданий 23.11.2020р., видавник Державне підприємство «Сетам», рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 55775514 від 17.12.2020р. 16:25:03, приватний нотаріус Кулініч С.А., Дніпропетровський міський нотаріальний округ та стягнути судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 30.04.2020р. у цивільній справі № 201/10595/19 за позовом АТ «АКБ «Конкорд» до ОСОБА_2 стягнуто на користь банку 11 105 496,96 грн. та судові витрати в сумі 166 582,44 грн.

Вказане рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська набрало законної сили згідно з ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2020 року.

16 вересня 2019 року ухвалою судді Жовтневого районного суду Демидової С.О. накладено арешт на все рухоме і нерухоме майно боржника - відповідача ОСОБА_2 , у тому числі і окремо на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 .

23.09.2019р. відомості про обтяження - арешт нерухомого майна - квартири були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження.

Під час звернення до суду з приводу отримання виконавчого листа по справі позивачу стало відомо, що до суду із заявою про скасування арешту на спірну квартиру звернувся ОСОБА_1 . В судовому засідання при розгляді вказаної заяви ОСОБА_1 зазначив, що є новим власником квартири та пояснив суду, що станом на дату оформлення його права власності на арештовану квартиру та здійснення реєстрації його права власності відомостей про арешт квартири у Державному реєстрі не було. У заяві до суду відповідач ОСОБА_1 вказав, що метою його звернення є зняття усіх заборон з придбаної ним у власність квартири. Однак це суперечить вищевикладеному та свідчить про те, що правочин з приводу придбання ОСОБА_1 спірної квартири повинен бути визнаним недійсним та скасована державна реєстрація його права власності на це майно.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 11 серпня 2021 рокупозовні вимоги АТ «АКБ «Конкорд» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ПВ виконавчого округу Запорізької області Шавлукової З.А., третя особа - ПН ДМНО Кулініч С.А., про визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власностізадоволено в повному обсязі.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу від 25.11.2020р. укладений ОСОБА_1 за результатами проведення електронних торгів відповідно до ст. 66 ЗУ «Про іпотеку» та на підставі Акта про проведені електронних торгів, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А. нерухомого майна- квартири 70 житловою площею 39,3 кв.м., загальною 47,6 кв.м. АДРЕСА_3 .

Скасовано запис про реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_3 , вчинений на підставі свідоцтва серії та номер НОМЕР_1 , реєстровий № 870, виданого 17.12.2020р. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кулініч С.А., акт про проведені електронні торги, серія та номер ВП № 63450493, виданий 25.11.2020р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою Заірою Арсенівною, протокол серія та номер 512834, виданий 23.11.2020р., видавник Державне підприємство «Сетам», рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 55775514 від 17.12.2020р. 16:25:03, приватний нотаріус Кулініч Сергій Анатолійович, Дніпропетровський міський нотаріальний округ.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ «АКБ «Конкорд» сплачений судовий збір в розмірі 1 513,33 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «АКБ «Конкорд» сплачений судовий збір в розмірі 1 513,33 грн.

Стягнуто з ПВ виконавчого округу Запорізької області Шавлукової З.А. на користь АТ «АКБ «Конкорд» сплачений судовий збір в розмірі 1 513,33 грн (т. 1 а.с. 220-226).

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою (т. 1 а.с. 250-251), в якій, посилаючись на необгрунтованість та незаконність рішення суду першої інстанції, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог АТ «АКБ «Конкорд» в повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом не було залучено до справи в якості відповідача ДП "Сетам", яке є організатором електронних торгів та продавцем спірної квартири.

Суд визнає недійсним договір купівлі-продажу, проте, договору не було, а були прилюдні торги з продажу арештованого майна та в подальшому було складено протокол про проведення торгів, Акт про проведення торгів та видано свідоцтво про право власності новому власнику.

Наявність арешту не перешкоджає проведенню електронних торгів і є тією підставою, яку повинен був застосувати суд.

Без визнання недійсними прилюдних торгів, протоколу та Акту про проведення торгів без визнання недійсним свідоцтва про право власності взагалі неможливо ставити питання про скасування права власності нового власника майна.

Рішення суду на яке посилається позивач набуло законної сили 29.12.2020 року в той час, як торги з продажу спірного майна відбулись раніше, а саме: 22.11.2020р.

Висновки суду стосовно того, що ОСОБА_1 було достеменно відомо про зобов`язання колишнього власника квартири перед позивачем, яке не виконано, а також щодо арешту є безпідставними, оскільки апелянт не є стороною виконавчого провадження та не має змоги з`ясувати вказані обставини.

АТ «АКБ «Конкорд» не почата процедура стягнення грошових коштів з ОСОБА_2 , а тому твердження Банку про порушення їх прав є безпідставними.

Твердження суду стосовно того, що відповідачі по справі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 уклали договір купівлі-продажу аби уникнути виконання зобов`язань є припущеннями суду, які будь-якими доказами не підтвердженні, оскільки сторонами купівлі-продажу майна на торгах є Держава в особі ДП "Сетам", яке проводило торги з реалізації арештованого майна та переможець торгів ОСОБА_1 .

Позов АТ «АКБ «Конкорд» порушує права ОСОБА_1 , як власника майна.

АТ «АКБ «Конкорд» скористався своїм правом, передбаченим ст. 360 ЦПК України та подало відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін (т. 2 а.с. 30-33).

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду скасувати з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 16 вересня 2019 року ухвалою судді Жовтневого районного суду Демидової С.О. під час розгляду цивільної справи про стягнення заборгованості № 201/10595/19 за позовом АТ «АКБ «Конкорд» до ОСОБА_2 накладено арешт на все рухоме і нерухоме майно боржника - відповідача ОСОБА_2 , у тому числі і окремо на квартиру за адресою: АДРЕСА_3 (т. 1 а.с. 19-20).

23.09.2019 відомості про обтяження - арешт нерухомого майна - квартири були внесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження (т. 1 а.с. 21).

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 30.04.2020р. у цивільній справі № 201/10595/19 за позовом АТ «АКБ «Конкорд» до ОСОБА_2 стягнуто на користь банку 11 105 496,96 грн та судові витрати в сумі 166 582,44 грн (т. 1 а.с. 14-17).

Вказане рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська набрало законної сили згідно з ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 грудня 2020 року.

Позивачем було встановлено, що вказана квартира, яка перебуває під арештом, перейшла у власність відповідача ОСОБА_1 .

Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що запис про державну реєстрацію права власності за ОСОБА_1 вчинений приватним нотаріусом Кулініч С.А. 17.12.2020р. о 15.53.32. Цього ж дня, 17.12.2020р. ПН ДМНО Кулініч С.А. видав свідоцтво, яким посвідчив, що ОСОБА_1 належить на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_3 (т. 1 а.с. 25, 64-65).

Право власності посвідчено відповідно до статті 66 Закону України «Про виконавче провадження» та на підставі Акта про проведені електронні торги, складеного приватним виконавцем Шавлуковою З.А., виконавчий округ Запорізької області 25.11.2020р. (т. 1 а.с. 63).

У приватного виконавця Шавлукової З.А. на виконанні перебувало виконавче провадження № 63450493 з виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Дніпропетровського нотаріального округу Кулініча С.А. № 556 від 26.08.2020 щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 грошових коштів в сумі 100 000,00 гривень. Зазначений виковчий напис був вчинений нотаріусом на підставі договору позики від 20.08.2020р., укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (т. 1 а.с. 75-77, 154-155, 158).

Грошових коштів чи рухомого майна, на які згідно чинного законодавства можливо було звернути стягнення, в ході виконавчого провадження виявлено не було. В рамках провадження було встановлено, що за боржником зареєстровано право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_3 .

30.10.2020 виконавцем було винесено поставу про опис та арешт зазначеної квартири (т. 1 а.с. 78, 172, 194 зв. - 195).

Після отримання звіту про оцінку майна (т. 1 а.с. 79, 176-192) виконавцем було передано заявку на реалізацію арештованого майна державним підприємством «Сетам» шляхом проведення електронних торгів в формі аукціону (т. 1 а.с. 140-142).

Після проведення торгів, переможцем яких було визначено ОСОБА_1 та необхідних перерахувань коштів, 25.11.2020 було складено акт про проведені електроні торги та було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження у зв`язку із повним фактичним виконанням (т. 1 а.с. 80-81) .

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості та доведеності, оскільки спірний договір купівлі-продажу від 25.11.2020 року укладений з порушенням закону так як об`єктом, відчуженим за договором, було забезпечено позов в іншій справі. Обізнаність відповідачів про законність спірного договору станом на день його укладення, порушення прав інших осіб, зокрема, позивача відчуженням майна, яке є предметом договору, незавершених судових процедур зі стягнення боргу у тому числі шляхом звернення стягнення на майно, що є предметом договору є обставинами, які підтверджують позовні вимоги, спонукають до визнання спірного правочину недійсним. Крім того, спірний правочин, а саме договір купівлі-продажу спірного нерухомого майна від 25.11.2020 є недійсним, оскільки він порушує публічний порядок та права позивача (банку), як кредитора і стягувача у виконавчому провадженні, в якому станом на день укладення оспорюваного правочину велись судові процедури, направлені на звернення стягнення щодо цього ж самого нерухомого майна, яке було предметом купівлі-продажу.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Предметом позовних вимог АТ «АКБ «Конкорд» є визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним договору купівлі продажу, укладеного за результатами проведення електронних торгів із застосуванням наслідків, встановлених частиною 1 статті 216 ЦК України.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України).

Згідно з частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до частини першої статті 656 ЦК України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець.

Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України).

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та/або організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, як відповідачі мають залучатися усі сторони правочину - відповідний орган державної виконавчої служби, організатор електронних торгів і переможець таких торгів.

Подібний правовий висновок зазначений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18).

Отже, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, а також покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі ухвалення судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, АТ «АКБ «Конкорд» пред`явило позов не до всіх сторін правочину, а лише до переможця торгів ОСОБА_1 та приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової З.А., проте не зазначив як відповідача організатора електронних торгів - ДП «Сетам».

Водночас у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, як відповідачі мають залучатись усі сторони правочину: державна виконавча служба та організатор торгів.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, відповідно до яких відчуження майна на електронних торгах, як угода купівлі-продажу, є багатостороннім правочином і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі.

Відповідно до висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див. постанову Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 200/8461/15-ц).

З урахуванням зазначеного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом.

Доводи скаржника в цій частині є обґрунтованими.

Вказане свідчить про передчасність висновків суду про наявність правових підстав для задоволення позову АТ «АКБ «Конкорд» про визнати недійсним договір купівлі-продажу від 25.11.2020р. укладений ОСОБА_1 за результатами проведення електронних торгів та скасування державної реєстрації, без залучення до участі у справі належного відповідача - ДП «Сетам».

Суд апеляційної інстанції згідно з положеннями цивільного процесуального закону позбавлений самостійно залучати до розгляду справи належних відповідачів.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова ВС від 09.06.2021 у справі № 752/12242/19).

Отже, встановивши, що у цій справі як відповідачів залучено лише переможця торгів ОСОБА_1 та приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової З.А. та не залучено як співвідповідача організатора торгів - ДП «Сетам», колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позову через неналежний склад відповідачів.

Доводи скарги щодо суті спору, колегією суддів відхиляються, оскільки вони стосуються вирішення справи по суті та не підлягають перевірці з огляду на пред`явлення позову не до усіх належних відповідачів, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

За загальними положеннями ЦПК України на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд першої інстанції, допустив порушення норм процесуального та матеріального права, не сприяв всебічному і повному з`ясуванню обставин справи та зробив передчасні висновки про наявність правових підстав для задоволення позову АТ «АКБ «Конкорд» про визнати недійсним договір купівлі-продажу від 25.11.2020р. укладений ОСОБА_1 за результатами проведення електронних торгів та скасування державної реєстрації, без залучення до участі необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Враховуючи, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог АТ «АКБ «Конкорд»колегія суддів приходить до висновку про необхідність відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати сплачені позивачем за подання позову до суду залишити за позивачем, а судові витрати понесені відповідачем за апеляційний перегляд справи стягнути з АТ «АКБ «Конкорд» на користь ОСОБА_1 у розмірі 6 810,00 грн.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 11 серпня 2021 року - скасувати.

У задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової Заіри Арсенівни, третя особа - Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кулініч Сергій Анатолійович, про визнання недійсним правочину та скасування державної реєстрації права власності - відмовити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 6 810,00 грн.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий В.С.Городнича

Судді: О.В.Лаченкова

М.Ю.Петешенкова