Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Гуменюк Віктор Вікторович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернувся до суду з даною позовною заявою у якій зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у Словацькій республіці в м. Гурбаново померла його мати ОСОБА_5 . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, ним було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини з тих підстав, що на момент смерті спадкодавця він перебував за кордоном у Словацькій республіці і планував у 2020 році подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Однак, у зв`язку із запровадженням карантину у кожній країні через поширення корона вірусу він не мав змоги особисто приїхати та подати заяву нотаріусу. Тоді він вирішив поштою відправити листа в Україну на ім`я свого знайомого, однак від нього не прийняли заяву про прийняття спадщини. В результаті ним було пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини з незалежних від нього причин. З метою отримання спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця, до складу якої входить нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 він звернувся до нотаріуса, але нотаріусом йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та роз`яснено право звернутися до суду для визначення додаткового строку на прийняття спадщини. А тому на підставі наведеного просить суд визначити йому додатковий строк терміном у дві місці, що обчислюється з дня набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 Лобода Гільдою.

В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи у йог відсутності та у відсутності позивача, у якій зазначив, що позовні вимоги підтримує повністю та просить суд позов задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Подали до суду нотаріально посвідчену заяву у якій зазначили, що не заперечують проти задоволення позовних вимог ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини Позов визнають повністю. Просять провести розгляд справи у їх відсутності.

Третя особа приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Гуменюк В.В. в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. У матеріалах справи наявна заява приватного нотаріуса Гуменюка В.В. про розгляд справи у його відсутності, у якій він також зазначає, що проти позовних вимог не заперечує.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Як вбачається зі свідоцтва про смерть виданого органом реєстрації актів цивільного стану міста Гурбаново 02.10.2019 року, на якому проставлено апостиль, ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженка м. Ужгород Закарпатської області, яка є матір`ю позивача, про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 видане 12.07.1963 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород.

Так, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 видане 12.07.1963 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород встановлено, що матір`ю ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є ОСОБА_5 , батьком ОСОБА_8 .

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, встановлено, що ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Як вбачається з копії свідоцтва про право власності на житло від 26.06.2001 року, ОСОБА_8 та членам його сім`ї: дружині ОСОБА_5 , сину: ОСОБА_7 , невістці: ОСОБА_2 та онуку: ОСОБА_3 на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 2 ст. 1220 ЦК України, передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Як вбачається з листа приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Гуменюка В.В. від 12.11.2021 року № 68/01-16, ОСОБА_9 пропущено строк для звернення з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з чим нотаріус рекомендував ОСОБА_10 звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Пунктом 24 Постанови від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

17 березня 2020 року Верховна Рада прийняла Закон «Про внесенння змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (CОVID-19)», яким, серед іншого, відносить карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, до переліку форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Відповідно до ч. 2 ст. 14-1 ЗУ "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами. Серед невичерпного переліку форс-мажорних обставин у цій нормі знаходиться і карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року N 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (з подальшими змінами) з 12 березня 2020 року в Україні запроваджено карантин.

Також з 12.03.2020 року запроваджено карантин у Словацькій республіці.

Внаслідок карантинних обмежень обмежувалося пересування громадян та вводилися певні обмеження для осіб

Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року N 1534/19.5/32-20 "Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину" рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Як зазначив Верховний Суд України у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в своїй постанові від 08 грудня 2021 року по справі № 205/3310/20, необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), у тому числі створили позивачу перешкоди для своєчасного подання нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті матері.

Подібних висновків щодо впливу карантинних обмежень на своєчасне прийняття спадкоємцем спадщини дійшов Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2021 року у справі N 206/3473/20 (провадження N 61-10735св21).

Суд враховує, що ОСОБА_4 є громадянином Словацької Республіки та проживає у АДРЕСА_2 , що у зв`язку з запровадженням карантину, як в Україні так і у Словацькій республіці об`єктивно ускладнило для нього прийняття спадщини у межах встановленого шестимісячного строку

А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, враховуючи, що з 12 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», був запроваджений карантин, який у встановленому законом порядку віднесено до форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), який діяв і на час закінчення строку для подачі заяви про прийняття спадщини позивачем (01.04.2020 року), оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, а в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в межах двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись ст. ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, 4, 6, 10, 12, 141, 228, 229, 247, 263, 265, 273, 274, 279, 352-353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці, що обчислюється з дня набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою матір"ю ОСОБА_12 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Придачук