САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ
Справа № 726/1849/22
Провадження №2/726/360/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.11.2022 м. Чернівці

Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно, -

У С Т А Н О В И В:

До Садгірського районного суду м. Чернівці надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно.

У позовній заяві позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок з відповідною до нього частиною господарських та побутових будівель та споруд, будинок літ. А, загальною площею 63,6 кв.м., житловою площею 30, 3 кв.м., сарай літ. Б, сарай літ. 2В, вбиральня літ З, криниця І, вигрібна яма ІІІ, огорожа № 1,4, що розташовані в АДРЕСА_1 .

Перевіривши матеріали позовної заяви на відповідність вимогам ЦПК України, приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, а тому порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України.

Так, підставою відкриття провадження у цивільній справі судом є подання особою позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України, яка предметно, суб`єктно, інстанційно та територіально підсудна даному суду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.4, п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява поряд із іншим, повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні. Також позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У відповідності до частини третьої статті 10 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Так, позивач просить у своєму позові визнати за нею право власності на житловий будинок, поряд із цим у просить визнати право власності на спадкове майно, вказуючи, що чинним законодавством дозволено звернутися позивачу до суду за захистом своїх спадкових прав.

Однак, до позовної заяви не долучено жодних документів чи доказів, що вказані в додатках (а саме: квитанція про оплату судового збору, копія технічного паспорта, копія довідки характеристики, копія Витягу з реєстру будівельної діяльності, копія свідоцтва про смерть, копія свідоцтва про шлюб, копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі).

Про відсутність вказаних документів було складено відповідний акт.

Також заявляючи позовні вимоги про визнання права власності на спадкове майно позивач не долучає доказів на підтвердження кола спадкоємців після смерті чоловіка.

Згідно вимог п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити в собі відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

У даному випадку, досудове врегулювання спору є обов`язковим виходячи із наступного.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про нотаріат», нотаріуси вчиняють нотаріальні дії, зокрема: видають свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Згідно п. 23 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину (яка згідно п. 24 повинна бути у вигляді обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину) особа може звернутись до суду в порядку позовного провадження.

Згідно приписів глави 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України №296/5 від 22.02.2012 р., нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Позивач, ставлячи питання про визнання за нею у судовому порядку права власності на майно у порядку спадкування, має вказати на правові підстави її звернення саме до суду з подібною вимогою, - має надати до суду відомості про об`єктивну неможливість отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вказане майно та надати письмову відмову (постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса у видачі такого свідоцтва з вказівкою на підстави такої відмови.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Тобто, передумовою звернення в суд із позовною заявою про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є наявність відмови нотаріуса в оформленні спадщини.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Про це неодноразово наголошує Верховний Суд, зокрема у постановах від 24.07.2019 у справі № 2-6322/04 та від 16 січня 2019 року у справі №2-390/2006.

Законодавець у ч. 5 ст. 177 ЦПК України зобов`язує додати до позовної заяви всі наявні докази, що підтверджують обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Отже, подаючи позовну заяву до суду, позивач не виконала визначені законодавством та зазначені вище вимоги до позовної заяви та не надала доказів досудового врегулювання спору.

Також до позовної заяви не долучено вказану у додатках квитанцію про оплату судового збору.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір та порядок сплати судового збору врегульовано Законом України «Про судовий збір». Так, згідно зі ст. 4 цього Закону, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, сплачується судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слід зауважити, що заявляючи вимогу при визнання права власності на нерухоме майно, позивач хоча і вказує ціну позову 81 500 гривень, однак жодних підтверджуючих документів не долучає, як і квитанції про оплату судового збору.

Таким чином, до матеріалів справи повинно бути долучено документ на підтвердження дійсної ринкової вартості майна на момент звернення до суду з позовною заявою, з якого визначається розмір судового збору, який позивач повинна сплатити за подачу вказаної позовної заяви до суду.

За відсутності такого, суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, який повинен бути сплачений позивачем у даному випадку.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно до ч.2 ст.185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч.3 ст. 185 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

При цьому, способом виконання ухвали суду є складання тексту нової редакції позовної заяви із усуненими недоліками, а також подання до суду належними чином завірених доказів, на підтвердження обставин, викладених у позові, а не подання суду роз`яснень, заяв, пояснень.

Виправлена позовна заява із додатками має бути подана в примірниках для суду та учасників справи.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185,260, 261 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк 10 (десять) днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити ОСОБА_1 право усунути виявлені недоліки, шляхом подання позовної заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. А. Асташев