16.11.2022 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/163/21
Провадження № 6/533/8/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі головуючої судді Козир В.П., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» про заміну сторони у справі шляхом заміни стягувача його правонаступником,

У С Т А Н О В И В :

27 січня 2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» звернулося до суду зі заявою від 21.01.2022, в якій просило суд замінити вибулого стягувача АТ «Райффайзен Банк» на його правонаступника ТОВ «Вердикт Капітал» щодо виконання рішення у справі № 533/163/21 за позовом Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль» до відповідача, яким є ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитними договорами № 010/82/0029/101431; 014/0977/82/91811024.

В обґрунтування заяви Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» зазначало, що 30.03.2021 Козельщинським районним судом Полтавської області ухвалено рішення про стягнення з боржника (відповідача) ОСОБА_1 на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитними договорами № 010/82/0029/101431; 014/0977/82/91811024. У подальшому АТ «Райффайзен Банк Аваль» перейменовано на АТ «Райффайзен Банк». 30.11.2021 між «Райффайзен Банк» та ТОВ «Вердикт Капітал» було укладено Договір відступлення права вимоги № 114/2-47, відповідно до якого АТ «Райффайзен Банк» відступило ТОВ «Вердикт Капітал», а ТОВ «Вердикт Капітал» набуло право вимоги заборгованості за договорами кредиту, укладеними з відповідачем.

Посилаючись на ст. 129-1 Конституції України, ст. 18, ч. 5 ст. 177, 442 ЦПК, ст. 11, 512, 514 ЦК України, ст. 1, 15 Закону України «Про виконавче провадження», висновки Верховного Суду, заявник уважав, що є всі законні підстави для заміни вибулого стягувача на правонаступника шляхом заміни сторони у справі.

Ухвалою суду від 21.02.2022 у задоволенні заяви ТОВ «Вердикт Капітал» про заміну сторони у справі відмовлено.

Ухвала не оскаржувалася ТОВ «Вердикт Капітал» та набрала законної сили.

15.11.2022 ТОВ «Вердикт Капітал» повторно звернулося до суду з аналогічною заявою від 24.10.2022 про заміну сторони у справі шляхом заміни стягувача його правонаступником, у якій просило суд замінити вибулого стягувача Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк» на його правонаступника ТОВ «Вердикт Капітал» щодо виконання рішення у справі № 533/163/21 за позовом Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль» до відповідача, яким є ОСОБА_1 , про стягнення заборгованості за кредитними договором № 014/0977/82/91811024.

Суд, проаналізувавши доводи заявника, викладені у заяві від 24.10.2022 (надійшла до суду 15.11.2022) робить висновок, що у повторній заяві зявник навів аргументи, аналогічні до тих, які він зазначив у заяві від 21.01.2022 (надійшла до суду 27.01.2022), та яка вже була розглянута судом по суті.

Суд уважає, що у заяві від 24.10.2022 відсутні інші підстави або нові обставини, які би зумовлювали необхідність вирішення вдруге поданої заяви про заміну сторони у справі шляхом заміни стягувача його правонаступником.

У пункті 1 частини другої статті 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово у своїх постановах та ухвалах (від 29.05.2019 сп. № 219/10010/17; від 07.11.2018 сп. № 530/1730/16-ц; від 17.04.2019 сп. № 751/7099/17; від 20.06.2019 сп. № 530/725/18; від 11.09.2019 сп. № 757/64933-17-ц; від 23.10.2019 сп. № 521/13969/17; від 04.11.2019 сп. № 497/1094/15-ц; від 09.09.2020 сп. № 551/434/19; КЦС ВС від 04.03.2020 сп. № 760/4569/18) звертала увагу на те, що неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

З огляду на вказане суд у даній справі визнає подання ТОВ «Вердикт Капітал» заяви від 24.10.2022 зловживанням процесуальним правом і залишає цю заяву без розгляду.

Такий висновок суду повністю відповідає висновкам Великої Палати Верховного суду у справі № 587/430/16-ц (ухвала від 26 червня 2019 року), в якій Велика Палата Верховного Суду визнала подання заявником втретє клопотання для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, зловживанням процесуальним правом і залишила це клопотання без розгляду.

У постанові від 03.06.2020 (справа № 318/89/18) ВП ВС зробила висновок, що суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п`ятої статті 13 цього Кодексу (частина третя статті 16 ЦК України). Тлумачення вказаних норм свідчить, що потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. Вказані правові конструкції відрізняються як по суті, так і за правовими наслідки щодо їх застосування судом. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов, чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема, відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові.

Також у постанові від 10.09.2019 (справа № 295/15945/18) ВП ВС виснувала таке: «якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України). Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, подання клопотання для вирішення питання, яке вже вирішено судом або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи, чи виконання судового рішення (згідно із пунктом 1 частини другої статті 44 ЦПК України). Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду дослідив доводи касаційної скарги позивача та відмовив у відкритті провадження з зазначених підстав. ЦПК України не передбачено повторне оскарження судового рішення в касаційному порядку або його перегляд в іншому порядку Великою Палатою Верховного Суду на підставі клопотання про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду…

Відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» («Ponomaryov v. Ukraine», заява № 3236/03, пункт 40, рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2018 року) наголошував на тому, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду.

Одними з загальних засад цивільного законодавства відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України є справедливість та розумність. У свою чергу, стаття 11 ЦПК України закріплює принцип пропорційності для порядку здійснення провадження у справі. Згідно із пунктом 5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Частина четверта статті 44 ЦПК України також встановлює обов`язок суду вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами».

Ураховуючи зазначене, подання до Козельщинського районного суду Полтавської області відповідної заяви повторно з одних і тих самих підстав та з однією і тією ж вимогою, носить характер зловживання заявником процесуальними правами, що суперечить завданню цивільного судочинства.

Якщо заявник не погоджується зі судовим рішенням у формі ухвали, постановленої за наслідками розгляду його первісної заяви від 21.01.2022, то він мав право та можливість оскаржувати таку ухвалу в апеляційному порядку, а не вимагати повторного розгляду аналогічної заяви у суді першої інстанції, який вже висловив свою позицію з приводу його вимог.

З огляду на вказане у суду відсутні повноваження щодо розгляду відповідної заяви ТОВ «Вердикт Капітал» повторно, а відповідна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 13, 44, 247 ЦПК України, правовими висновками Верховного Суду, наведеними по тексту ухвали, суд

П О С Т А Н О В И В :

Залишити без розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» від 24 жовтня 2022 про заміну сторони у справі шляхом заміни стягувача його правонаступником.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд Полтавської області.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею .

Відомості про учасників справи:

Заявник: Товариство з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» (місцезнаходження: вулиця Кудрявський Узвіз, буд. 5-Б, місто Київ, 04053; ідентифікаційний код 36799749).

Стягувач: Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» (місцезнаходження: вулиця Лєскова, буд. 9, місто Київ, 01001, ідентифікаційний код 14305909).

Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ).

Ухвала складена та підписана суддею 16.11.2022.

Суддя В.П. Козир