Справа № 389/4008/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2022 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

за участі:

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди у зв`язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу,-

встановив:

АТ «Українська залізниця» звернулось до суду з вказаним вище позовом.

Відповідно до автоматизованого розподілу справи між суддями справу передано на розгляд судді Ігнатенко Т.В.

29 квітня 2022 року справу передано на повторний розподіл між суддями.

Ухвалою судді від 02 травня 2022 року, справу прийнято до свого провадження суддею Прилуцьким В.О. та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась в зв`язку з неявкою представника позивача в судове засідання.

Зокрема розгляд справи було призначено на 21 червня 2022 року та відкладено до 02 серпня 2022 року в зв`язку з неявкою учасників процесу.

02 серпня 2022 року розгляд справи було відкладено до 25 жовтня 2022 року в зв`язку з неявкою всих учасників процесу.

В судове засідання призначене на 25 жовтня 2022 року представник позивача не з`явився, причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав.

Таким чином, представник позивача тричі не з`явився в судове засідання, без поважних на те причин.

Відповідач ОСОБА_1 судовому засіданні просив суд залишити позов без розгляду, в зв`язку з черговою неявкою позивача до суду без поважних на те причин.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Така ж правова позиція викладена і Постанові ВС № від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси.

Позивач під час подання до суду позовної заяви представник позивача вказав свою електронну поштову адресу, на яку судом і було направлено повідомлення про судові засідання.

21 червня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, з невідомих суду причин. Про день час та місце слухання справи представника було повідомлено шляхом направлення на електронну адресу повідомлення та ухвали суду, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.48).

В зв`язку з неявкою всих учасників справи судове засідання було відкладено до 02 серпня 2022 року.

02 серпня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, з невідомих суду причин, хоча про день, час та місце слухання справи був повідомлений належним чином.

Розгляд справи було відкладено до 25 жовтня 2022 року в зв`язку з неявкою всих сторін по справі. Про судове засідання представника позивача було повідомлено шляхом направлення судової повістки на електронну адресу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.70).

25 жовтня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, заяву про розгляд справи у його відсутність не надав.

Таким чином, представник позивача, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується поданими ним заявами до суду, 3 рази підряд не з`явився на розгляд справи.

Ст. 58 ЦК України вказує на те, що сторона, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ст. 61 ЦПК України).

Ч. 1 ст. 64 ЦПК України зазначає на те, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Позивач є юридичною особою АТ «Українська залізниця» та відповідно на підставі доручення від його імені діють представники.

Таким чином, у разі не можливості одного із представників позивача з`явитись до суду, позивач не позбавлений можливості направити до суду іншого представника, а чи укласти договір із адвокатом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Враховуючи, що позивач будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується матеріалами справи, три рази в судове засідання не з`явився, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди у зв`язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Головуючий: В.О. Прилуцький