Справа № 591/8540/21
Провадження № 2/591/929/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:

головуючого судді Сидоренко А.П.

з участю секретаря судового засідання Чмуневич М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми в спрощеному позовному провадженні з повідомленням учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кондратенка Максима Миколайовича до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 в особі представника адвоката Кондратенка М.М. звернувся до суду з вказаним позовом до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» (далі ДП «Сумистандартметрологія») та свої вимоги мотивує тим, що у відповідності до Наказу №53 від 09 листопада 2005 року позивача призначено на посаду заступника Генерального директора з метрології та наукової діяльності ДП «Сумистандартметрологія».

11 листопада 2021 року позивача ознайомлено з наказом ДП «Сумистандартметрологія» №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно якого було прийнято рішення притягнути його до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану.

Резолютивна частина наказу мотивована тим, що за порушення ст.31 Закону України «Про оплату праці», ст.43 Закону України «Про запобігання корупції», що призвело до використання, розголошення та поширення конфіденційної інформації щодо працівників ДП «Сумистандартметрологія» без надання ними відповідної згоди, відповідач дійшов до висновку про застосування до позивача згідно ст.147 КЗпП України виду стягнення у виді догани.

Описова частина оскаржуваного наказу має посилання на те, що на підставі заяв працівників ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 щодо розголошення та поширення 18 жовтня 2021 року інформації про їх заробітну плату (премію) на сервері підприємства без надання їх згоди, проведено службове розслідування, згідно наказу в.о. генерального директора ДП «Сумистандартметрологія» від 21 жовтня 2021р. №76, у ході якого встановлено, що позивачем 18 жовтня 2021року в папці «Zampometr» створено файл «Втрата премій», що підтверджується службовою запискою від 21 жовтня 2021року техніка І категорії ДП «Сумистандартметрологія» Дрозда М.І.

Наділі по тексту наказу йде перерахування норм, які, на думку відповідача, порушив ОСОБА_1 , а саме загальні посилання на ст.31 Закону України «Про оплату праці», Закону України «Про інформацію», Закону України «Про запобігання корупції», а також окремо посилання на п. 2.4 Посадової інструкції - в частині дотримання «Антикорупційної програми» ДП «Сумистандартметрологія» з посиланням на 2 пункти.

Суть наказу є зрозумілою та вона зведена до того, що на думку відповідача, позивач розголосив конфіденційну інформацію, а саме інформацію про розмір премій працівників ДП «Сумистандартметрологія», що на думку відповідача є інформацією з обмеженим доступом, котра ідентифікує особу та може бути розголошена лише за згодою особи.

З наказу є очевидним, що відповідач як підставу видачі наказу зазначає про розголошення конфіденційної інформації позивачем.

З зазначеними твердженнями відповідача погодитися неможливо. Інформація про заробітну плату (премії) працівників державного підприємства законодавчо не віднесені до конфіденційної інформації.

З аналізу статуту відповідача та норм Господарського кодексу України є зрозумілим, що ДП «Сумистандартметрологія» є унітарним державним підприємством, засноване на державній власності, утворене міністерством. Майно підприємства є державною власністю, що закріплено за ним на праві господарського відання. До майна підприємства відносяться доходи, що отримані від власної господарської діяльності. Коштами на оплату праці працівників є кошти від доходу Підприємства від господарської діяльності, що є державними коштами.

Враховуючи зазначене, інформація про заробітну плату (премію) працівника саме державного підприємства не є конфіденційною, оскільки вона виплачується з державних коштів.

Практика застосування цих положень Закону про публічну інформацію, у тому числі судова, вказує на те, що інформація про розмір заробітної плати, що виплачена особі державним чи комунальним закладом, не містить у собі тих ознак, за яких розпорядник інформації може обмежити до неї доступ.

Оскаржуваний наказ має в собі посилання саме в частині порушення посадових обов`язків та трудової дисципліни лише на порушення п.2.4 Посадової інструкції, яка має відсилочний характер на дотримання «Антикорупційної програми» ДП «Сумистандартметрологія».

Зазначає, що посилання відповідача на порушення позивачем «Антикорупційної програми» ДП «Сумистандартметрологія» в наказі є незаконним, оскільки згідно наказу №77 від 21 жовтня 2021 року ДП «Сумистандартметрологія» було визнано такими, що втратили чинність наказ від 14 червня 2017року №227 «Про затвердження Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія».

Є очевидним, що посилання відповідача на п.2.4 посадової інструкції, яка відсилає на певні пункти так званої недійсної «Антикорупційної програми» є безпідставним, оскільки цей нормативний акт вже на підприємстві не діє.

Таким чином, залишається факт того, що оскаржуваний наказ не містить в собі посилання на жодну назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується саме до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни.

Відповідачем не досліджувалась належним чином обставина того, та з наказу не зрозуміло, що саме розголосив ОСОБА_1 . Єдиним аргументуванням в цій частині є те, що ОСОБА_1 18 жовтня 2021 року створив якийсь файл «Втрата премій» в папці «Zampometr». Що це за файл та який його зміст залишається невідомим, в тому числі незрозуміло де саме знаходиться папка «Zampometr», хто має до неї доступ.

Якщо здогадуватися, то можна зрозуміти з першого абзацу наказу, що згідно заяв працівників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про розголошення інформації про їх заробітну плату (премію) на сервері підприємства.

В цей же час є незрозумілим, що це за сервер та де він знаходиться, чи файли, що знаходяться на ньому та чи перебувають вони у відкритому чи закритому доступі, де знаходиться зазначена папка «Zampometr», яка інформація міститься в файлі «Втрата премій» чи то про заробітну плату чи то про премії.

Зазначає, що через незаконне притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на підставі наказу №125 від 11 листопада 2021 року останній зазнав значних моральних страждань, що виразились в зміні його щоденного трудового розпорядку, надання зайвих пояснень в своє виправдання, які взагалі не брались до уваги відповідачем, перенесення хвилювань через проведення незаконного службового розслідування. Окрім незаконної догани, відповідач ще й направляє повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції, оскільки на думку відповідача, ОСОБА_1 треба притягати до інших видів відповідальності, що носить характер переслідування та створює неможливі умови для нормальної праці позивача. Доганою по суті підірваний авторитет ОСОБА_1 як заступника генерального директора перед колективом підприємства, хоча позивач обіймає цю посаду вже 16 років. Дії відповідача (керівництва) носять явний характер спрямований на ціль «вижити» позивача з числа працівників та порушити його право на працю та належний рівень життя.

Через оголошену догану позивач позбавлений преміювання, що відбувається щомісячно на підприємстві, тобто систематично втрачає свою частину доходу через незаконні дії відповідача.

Посилаючись на зазначені обставини, просить визнати незаконним та скасувати наказ ДП «Сумистандартметрологія» №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким заступнику генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_1 оголошено догану; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10000 грн. 00 коп. та стягнути судові витрати.

Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 06 грудня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено судове засідання на 21 лютого 2022 року, 09 год. 30 хв.

28 грудня 2021 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому заперечуючи проти позовних вимог, зазначає, що від працівників підприємства ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) керівнику підприємства надійшли заяви щодо оприлюднення їх заробітної плати (премії) на сервері підприємства та прохання розібратися в цьому питанні.

Наказом в.о. генерального директора ДП «Сумистандартметрологія» від 21жовтня 2021 року № 76 «Про проведення службового розслідування» була створена комісія зі службового розслідування, якій поставлена задача перевірити факт оприлюднення конфіденційної інформації щодо розміру премій працівників ДП «Сумистандартметрологія» на сервері підприємства у папці «Zampometr», встановити осіб, причетних до оприлюднення даної інформації, з`ясувати обставини та провести аналіз отриманої інформації для прийняття об`єктивного рішення.

Під час проведення службового розслідування комісія встановила, що файл «Втрата премій» був створений 13 жовтня 2021 року заступником генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності в папці «Zampometr» на сервері підприємства. З цим файлом вчинялися різні дії: змінювали, перейменовували, читали і видалили. Даний файл переглядався великою кількістю працівників, в тому числі заступником з метрології, стандартизації та наукової діяльності, уповноваженим з антикорупційної діяльності, головним бухгалтером та виконуючим обов`язки генерального директора.

На вимогу в.о. генерального директора ОСОБА_5 , заступник з метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_1 надав пояснення, в яких повідомив, що на останніх зборах трудового колективу він зазначив про категоричну незгоду із встановленням обмежень (20-25% від квартальної премії) на розмір премії за виробіток. Він намагався пояснити присутнім, які загрози для економічного стану підприємства несе ця зміна, а саме втрата мотивації у тих відділах центру, які забезпечують основні надходження. Позивач зазначив у поясненнях, що голосування відбулося під тиском керівника та вважає, що частина учасників зборів не чула його виступу, а частина не зрозуміла і він вважав за потрібне провести економічний аналіз втрат премій за результатами роботи за III квартал 2021 року. Дані для аналізу він отримав з наказу про преміювання, з яким був ознайомлений. З результатами аналізу по метрологічних підрозділах він ознайомив керівників метрологічних підрозділів на нараді 18 жовтня 2021 року. Для того щоб керівники інших підрозділів мали змогу оцінити свої втрати позивач виклав цей файл в свою теку на сервері підприємства.

Повідомляє, що ДП «Суммистандартметрологія» є державним комерційним підприємством і свою діяльність здійснює на госпрозрахунковій основі. Тому вважає, що посилання позивача безпідставним і не обґрунтованим.

Трактування позивача, що в наказі № 125 від 11 листопада 2021 року норми права «вирвані» з контексту законів, без врахування загального змісту нормативно-правового акту (закону) та інших його норм не обґрунтоване. Стверджує, що в оскаржуваному наказі йде чітке посилання на норму закону без власного трактування.

Позивач, займаючи посаду заступника генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності, є посадовою особою, в тому числі у розумінні закону України «Про запобігання корупції». До кола обов`язків позивача не входить ознайомлення працівників підприємства з умовами преміювання та з розміром премій, визначених наказом. Тобто позивач перевищив свої повноваження за посадою та порушив вимоги Закону України «Про оплату праці», за що й поніс дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Оприлюднення позивачем інформації щодо премій працівників призвело до обговорення в колективах розміру преміювання того чи іншого працівника та викликало масове невдоволення.

Посилання відповідача в оскаржуваному наказі на порушення позивачем «Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» є законним, обґрунтованим, і таким, що має бути, оскільки порушення були допущені в період дії даного локального нормативного документа.

До застосування дисциплінарного стягнення від позивача було отримано пояснення з обґрунтуванням причин вчинення такого порушення, було проведено службове розслідування, яким встановлені причини та наслідки та, з дотриманням вимог ст. 148 КЗпП України було застосовано дисциплінарне стягнення в межах одного місяця з дня виявлення (днем виявлення вважаємо день складення акту службового розслідування 26 жовтня 2021 року).

Позивач зазначає, що відповідачем не досліджувалися належним чином, що саме розголосив ОСОБА_1 . В обґрунтування протилежного повідомляється, що в наказі про застосування дисциплінарного стягнення від 11 листопада 2021 року зазначено наступне: «Заступник генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ДП «Сумистандартметрологія» Одноралов В.М. 13 жовтня 2021 року в папці «Zampometr» створив файл «Втрата премій», що підтверджується службовою запискою від 21 жовтня 2021 року техніка І категорії ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_6 .

У своїх поясненнях від 21 жовтня 2021 року ОСОБА_1 підтвердив факт оприлюднення інформації щодо аналізу премій працівників ДП «Сумистандартметрологія» в тому числі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без надання відповідної згоди цими працівниками.

Для працівників підприємства вживання слова «сервер» є зрозумілим і не викликає питань. Під час вирішення виробничих питань майже всі працівники повсякденно (для зручності) один одному залишають інформацію та документи на сервері підприємства. У кожного структурного підрозділу та окремої посадової особи є своя папка для обміну інформацією на цьому сервері. Інформація, яка знаходиться на сервері, є доступною для всіх підключених працівників. Папка «Zampometr» знаходиться на сервері підприємства. Зміст інформації у файлі «Втрата премій» викладений у додатку до акту службового розслідування.

Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, відповідач повідомляє, що щоденний трудовий розпорядок у позивача не змінювався, відпустку чи лікарняний у період з дня оголошення догани до дня надання відзиву на позовну заяву позивач не оформляв. Колеги по роботі ставляться до позивача з повагою. Вважає, що позивачем не надано доказів щодо моральних страждань, ним не обґрунтовано та не доведено обставини, які підлягають доказуванню, серед яких вагомими є факт вчинення протиправних дії з боку відповідача, факт наявності наслідків у вигляді шкоди, що завдається немайновим правам, свободам, законним інтересам позивача, наявність причинного зв`язку між діянням та його наслідками і наявність вини.

Просить у задоволенні позовної заяви відмовити у повному обсязі (а.с.50-82).

21 лютого 2022 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 15 квітня 2022 року 13 год. 00 хв. за клопотанням представника відповідача.

Враховуючи, що Верховною Радою України 24 лютого 2022 року на позачерговому засіданні було запроваджено воєнний стан через вторгнення Росії на територію України, беручи до уваги ситуацію, що склалась у м. Суми на день запровадження такого стану, на підставі п.1 рішення зборів суддів Зарічного районного суду м. Суми від 24 лютого 2022 року №5, з метою запобігання загрози життю та здоров`ю учасників судового процесу і працівників суду, з 24 лютого 2022 року дану справу було знято з розгляду до стабілізації ситуації в країні та в м. Суми.

Рішенням зборів суддів від 02 травня 2022 року №11 відновлено здійснення розподілу та розгляд усіх категорій справ, у тому числі цивільних, які перебували в провадженні судді станом на 24 лютого 2022 року.

Справа призначена до розгляду на 02 вересня 2022 року 13 год. 00 хв.

02 вересня 2022 року протокольною ухвалою суду розгляд справи відкладено до 25 жовтня 2022 року, 09 год. 30 хв. за клопотанням представника позивача.

В зазначене судове засідання сторони не з`явилися, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином, від представника позивача надійшла заява, в якій просить слухати справу в його відсутність та відсутність позивача, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Частина 3 ст. 12 ЦПК України встановлює обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Також згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 з 09 листопада 2005 року перебуває у трудових відносинах з ДЕРЖАВНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» (ДП «Сумистандартметрологія»), що підтверджується копією трудової книжки (а.с. 10) та з 08 липня 2014 року займає посаду заступника генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності.

Від працівників ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .. ОСОБА_4 на адресу в.о. генерального директора ДП «Сумистандартметрологія» надійшли заяви з проханням розібратися в ситуації щодо оприлюднення інформації про їх заробітну плату (премію) (а.с. 68, 69, 70).

З акту службового розслідування від 26 жовтня 2021 року комісії, створеної наказом в.о. генерального директора ДП «Сумистандартметрологія» від 21 жовтня 2021 року № 76 «Про проведення службового розслідування», вбачається, що комісією, зокрема рекомендовано в.о. генерального директора Шовкуну Олександру: розглянути питання про винесення попередження або притягнення заступника генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за порушення Закону України «Про оплату праці», «Про інформацію», «Про запобігання корупції»; визначити наказом перелік конфіденційної/службової інформації, яка не підлягає розголошенню посадовими особами та працівниками підприємства із внесенням відповідних змін до посадових інструкцій (про нерозголошення конфіденційної інформації) (а.с. 58-62).

Відповідно до Наказу ДП «Сумистандартметрологія» №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» заступнику генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_1 оголошено догану за порушення ст. 31 Закону України «Про оплату праці», ст. 43 Закону України «Про запобігання корупції», що призвело до використання, розголошення та поширення конфіденційної інформації щодо працівників ДП «Сумистандметрологія» без надання ними відповідної згоди.

У наказі зазначено, що на підставі заяви від працівників ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_2 від 25 жовтня 2021 року, ОСОБА_3 від 18 жовтня 2021 року, ОСОБА_4 від 21 жовтня 2021 року щодо розголошення та поширення 18 жовтня 2021 року інформацію про їх заробітну плату (премію) на сервері підприємства без надання їх особистої згоди, проведено службове розслідування (відповідно до наказу виконуючого обов`язки генерального директора ДП «Сумистандартметрології» від 21 жовтня 2021 року № 76), у ході якого встановлено що заступник генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_1 18 жовтня 2021 року в папці «Zampometr» створив файл «Втрата премій», що підтверджується службовою запискою від 21 жовтня 2021 року техніка І категорії ДП «Сумистандартметрологія» ОСОБА_6 .

У своїх поясненнях від 21 жовтня 2021 року та від 26 жовтня 2021 року ОСОБА_1 підтвердив факт оприлюднення інформації щодо аналізу премій працівників ДП «Сумистандартметрологія» в тому числі ОСОБА_7 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 без надання відповідної згоди цими працівниками.

Зазначений факт містить ознаки дисциплінарного проступку в частині:

1.Порушення ст. 31 (відомості про оплату праці) Закону України «Про оплату праці», у відповідності до якої відомості про оплату праці працівника надаються будь-яким органам чи особам лише у випадках, передбачених законодавством, або за згодою чи на вимогу працівника.

Відповідно до ст. Закону України «Про інформацію» від 02 жовтня 1992 року № 2657-ХІІ (ст. 21 інформація з обмеженим доступом) інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу.

Відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» від 01 червня 2010 року,

ст. 6 (загальні вимоги до обробки персональних даних), в тому числі:

п.5 ст.6 обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством;

п.6 ст.6 не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини;

ст. 8 (права суб`єкта персональних даних), в тому числі:

п.1 ст. 8 - особисті немайнові права на персональні дані, які має кожна фізична особа є невід ємними і непорушними;

ст. 11 (підстави для обробки персональних даних), в т.ч.:

п. 1 ст. 11- підставою для обробки персональних даних є згода суб`єкта персональних даних на обробку його персональних даних;

ст. 14 (поширення персональних даних), в т.ч.:

п.1 ст. 14 - поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних.

Порушення п.2.4. посадової інструкції (розділ 2 Обов`язки) - дотримання «Антикорупційної програми» ДП «Стандортметрологія», а саме:

1) у відповідності до п.5 (р. IV. Норми професійної етики працівників ДП «Сумистандартметрологія») - працівники ДП «Сумистандартметрологія» не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну інформацію, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх функціональних обов`язків, крім випадків, встановлених законом («Про запобігання корупції»);

2) у відповідності до ч. 1 п.2 (р. V Права і обов`язки засновника, працівників (крім Уповноваженого) ДП «Сумистандартметрологія») - Генеральний директор, працівники ДП «Сумистандартметрологія» зобов`язані дотримуватися відповідних вимог Закону «Про запобігання корупції», Антикорупційної програми та пов`язаних з нею внутрішніх документів, а також забезпечувати практичну реалізацію Антикорупційної програми.

Порушення Закону України «Про запобігання корупції», в т.ч.:

1) ст. 38 (додержання вимог закону та етичних норм поведінки), у відповідності до якої - особи, зазначені у підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки;

2) ст. 43 (нерозголошення інформації), у відповідності до якої - особи, зазначені у підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, не розголошують і не використовують в інший спосіб конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, що стала їм відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень та професійних обов`язків, крім випадків, встановлених законом (а.с.11-13).

Провідним спеціалістом ДП «Стандартметрологія» зроблено зауваження до наказу №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно яких посилання в наказі на розголошення посилання на Закон України «Про захист персональних даних» є недоречним, бо дані про премії не можуть ідентифікувати конкретну особу, а також, що відомості про премії відомі ОСОБА_1 не через виконання службових обов`язків, а також те, що насправді файл «Втрата премій» було створено 13 жовтня 2021року, а не 18 жовтня 2021року (а.с.14).

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Відповідно до положень ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Разом з тим, єдиною підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни, у зв`язку з чим на суд покладено обов`язок не тільки встановити дотриманням роботодавцем вимог чинного законодавства в частині строків та обґрунтованості наказу щодо його форми та змісту, але й встановити або спростувати факт порушення працівником трудової дисципліни, що потягло за собою оголошення догани.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.

Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.

Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

У відповідності до ч.ч.1-5 ст. 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформацією з обмеженим доступом є:

1) конфіденційна інформація;

2) таємна інформація;

3) службова інформація.

Обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог:

1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи кримінальним правопорушенням, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя;

2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам;

3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше.

Інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо немає законних підстав для обмеження у доступі до такої інформації, які існували раніше.

Не може бути обмежено доступ до інформації про складання, розгляд і затвердження бюджетів, кошторисів розпорядників бюджетних коштів та плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів, а також їх виконання за розписами, бюджетними програмами та видатками (крім таємних видатків відповідно до статті 31 Бюджетного кодексу України), взяття розпорядниками та одержувачами бюджетних коштів бюджетних зобов`язань або здійснення розпорядження бюджетними коштами у будь-який інший спосіб, планування, формування, здійснення та виконання закупівлі товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, у тому числі оборонних закупівель (крім випадків, якщо окрема інформація про закупівлі товарів, робіт і послуг становить державну таємницю відповідно до Закону України "Про державну таємницю"), володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно (крім випадків, передбачених частиною другою статті 23 Закону України "Про основи національного спротиву"). Не може бути також обмежено доступ до інформації про наявність у фізичних осіб податкового боргу. Не підлягає обмеженню також доступ до інформації про стан і результати перевірок та службових розслідувань фактів порушень, допущених у сферах діяльності, зазначених у цій частині. Доступ до зазначеної інформації забезпечується розпорядниками інформації відповідно до положень статті 5 цього Закону.

Згідно ст.7 Закону України «Про доступ до публічної інформацію» визначено, що конфіденційна інформація це інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень, та яка може поширюватися у визначеному ними порядку за їхнім бажанням відповідно до передбачених ними умов.

Не може бути віднесена до конфіденційної інформація, зазначена в частині першій і другій статті 13 цього Закону. Розпорядники інформації, визначені частиною першою статті 13 цього Закону, які володіють конфіденційною інформацією, можуть поширювати її лише за згодою осіб, які обмежили доступ до інформації, а за відсутності такої згоди - лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Згідно ж статті 21 Закону України «Про інформацію», інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом.

Порядок віднесення інформації до таємної або службової, а також порядок доступу до неї регулюються законами.

До інформації з обмеженим доступом не можуть бути віднесені такі відомості:

1) про стан довкілля, якість харчових продуктів і предметів побуту;

2) про аварії, катастрофи, небезпечні природні явища та інші надзвичайні ситуації, що сталися або можуть статися і загрожують безпеці людей;

3) про стан здоров`я населення, його життєвий рівень, включаючи харчування, одяг, житло, медичне обслуговування та соціальне забезпечення, а також про соціально-демографічні показники, стан правопорядку, освіти і культури населення;

4) про факти порушення прав і свобод людини, включаючи інформацію,що міститься в архівних документах колишніх радянських органів державної безпеки, пов`язаних з політичними репресіями, Голодомором 1932-1933 років в Україні та іншими злочинами, вчиненими представниками комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів;

5) про незаконні дії органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб;

5-1) щодо діяльності державних та комунальних унітарних підприємств, господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі або територіальній громаді, а також господарських товариств, 50 і більше відсотків акцій (часток) яких належать господарському товариству, частка держави або територіальної громади в якому становить 100 відсотків, що підлягають обов`язковому оприлюдненню відповідно до закону;

6) інші відомості, доступ до яких не може бути обмежено відповідно до законів та міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст.1 та ст.2 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Основна заробітна плата це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій; інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених ч.2 ст.97 КЗпП України.

Відповідно до змісту ст.2 Закону України «Про оплату праці» у структуру заробітної плати входить основна заробітна плата, додаткова заробітна плата та інші заохочувальні та компенсаційні виплати, до яких належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

У відповідності до ч.ч. 1,3,4 ст. 63 ГК України залежно від форм власності, передбачених законом, в Україні можуть діяти підприємства таких видів:

приватне підприємство, що діє на основі приватної власності громадян чи суб`єкта господарювання (юридичної особи);

підприємство, що діє на основі колективної власності (підприємство колективної власності);

комунальне підприємство, що діє на основі комунальної власності територіальної громади;

державне підприємство, що діє на основі державної власності;

підприємство, засноване на змішаній формі власності (на базі об`єднання майна різних форм власності);

спільне комунальне підприємство, що діє на договірних засадах спільного фінансування (утримання) відповідними територіальними громадами - суб`єктами співробітництва.

В Україні можуть діяти також інші види підприємств, передбачені законом.

Залежно від способу утворення (заснування) та формування статутного капіталу в Україні діють підприємства унітарні та корпоративні.

Унітарне підприємство створюється одним засновником, який виділяє необхідне для того майно, формує відповідно до закону статутний капітал, не поділений на частки (паї), затверджує статут, розподіляє доходи, безпосередньо або через керівника, який призначається (обирається) засновником (наглядовою радою такого підприємства у разі її утворення), керує підприємством і формує його трудовий колектив на засадах трудового найму, вирішує питання реорганізації та ліквідації підприємства. Унітарними є підприємства державні, комунальні, підприємства, засновані на власності об`єднання громадян, релігійної організації або на приватній власності засновника.

За положенням ст. 73 ГК України державне унітарне підприємство утворюється компетентним органом державної влади в розпорядчому порядку на базі відокремленої частини державної власності, як правило, без поділу її на частки, і входить до сфери його управління.

Орган державної влади, до сфери управління якого входить підприємство, є представником власника і виконує його функції у межах, визначених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

Майно державного унітарного підприємства перебуває у державній власності і закріплюється за таким підприємством на праві господарського відання чи праві оперативного управління.

Найменування державного унітарного підприємства повинно містити слова "державне підприємство".

Згідно статуту ДП «Сумистандартметрологія», що затверджений наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 09 грудня 2019 року №594 вбачається, що

ДП «Сумистандартметрологія» засноване на державній власності, належить до сфери управління Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (п. 1.1);

Майно Підприємства є державною власністю і закріплюється за ним на праві господарського відання (п. 6.6);

Джерелами формування майна Підприємства є:

- майно, в тому числі кошти, передані Уповноваженим органом управління;

- доходи від власної господарської діяльності,

- капітальні вкладення та дотації з бюджетів (п. 6.7).

Джерелом коштів на оплату праці працівників Підприємства є частина доходу, одержаного в результаті його господарської діяльності (п. 9.6.) (а.с.15-26).

Таким чином ДП «Сумистандартметрологія» є унітарним державним підприємством, заснованим на державній власності, майно якого є державною власністю, що закріплене за ним на праві господарського відання. До майна підприємства відносяться доходи, отримані від власної господарської діяльності. Коштами на оплату праці працівників є кошти від доходу підприємства від господарської діяльності, що є державними коштами. Виходячи з зазначеного, інформація про заробітну плату (премію) працівника державного підприємства не є конфіденційною, оскільки виплачується з державних коштів.

З огляду на те, що зі місту наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності вбачається, що його притягнуто до відповідальності за використання, розголошення та поширення конфіденційної інформації щодо працівників державного підприємства, що не відповідає вимогам зазначеного вище законодавства, доводи позивача про незаконність такого притягнення до дисциплінарної відповідальності знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.

Крім того, згідно оспорюваного наказу позивачу вміняється порушення п. 2.4 Посадової інструкції, зі змісту якої вбачається, що заступник генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності має обов`язок дотримуватися Правил внутрішнього трудового розпорядку та «Антикорупційної програми «ДП «Сумистандартметрологія» (а.с. 96-101).

Згідно наказу №77 від 21жовтня 2021 року ДП «Сумистандартметрологія», визнано таким, що втратили чинність наказ ДП «Сумистандартметрологія» від 14 червня 2017 року № 227 «Про затвердження Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія» (а.с. 27).

Зі змісту наданих суду документів та змісту оскаржуваного наказу вбачається, що створення позивачем файлу «Втрата премій» в папці «Zampometr» відбулося 18 жовтня 2021 року, тобто до втрати чинності наказу від 14 червня 2017 року № 227 «Про затвердження Антикорупційної програми ДП «Сумистандартметрологія», проте вказаний наказ суду не надано, що також позбавляє можливості суд надати оцінку викладеним у наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача обставинам.

Таким чином, оскільки під час судового розгляду не встановлено обставин, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування наказу ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», підлягають задоволенню.

Позивачем також заявлено вимогу про стягнення з відповідача 10000 грн. 00 коп. компенсації моральної шкоди.

Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється статтею 237-1 КЗпП України.

Стаття 237-1 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Порядок відшкодування шкоди визначається законодавством.

Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди.

За змістом указаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин.

Враховуючи, що КЗпП України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди у разі порушення трудових прав працівників, а стаття 237-1 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір такого відшкодування суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у житті та з урахуванням інших обставин справи.

Під час судового розгляду встановлено, що дії відповідача щодо незаконного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за наказом № 125 від 11 листопада 2021 року призвели до порушення його законних прав, завдали моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

В той же час, визначаючи розмір завданої позивачу моральної шкоди, суд враховує характер порушення його прав, тяжкість і істотність вимушених змін у житті внаслідок порушення трудових прав та зусиль, вжитих для їх відновлення, виходячи з засад розумності та справедливості, визначає розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 3000 грн.00 коп.

У відповідності до ст. 141 ЦПК України в зв`язку з частковим задоволенням позовних вимог з відповідача необхідно стягнути на користь позивача пропорційно до задоволеним позовним вимогам судовий збір в сумі 1180 грн. 40 коп. (908,00 грн. + 272,40 грн. (30% від 908,00 грн.)

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 141, 247, 263-265 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» №125 від 11 листопада 2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким заступнику генерального директора з метрології, стандартизації та наукової діяльності ОСОБА_1 оголошено догану.

Стягнути з ДЕРЖАВНОГО ПІДПРИЄМСТВА «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 3000 грн. 00 коп. та судовий збір в розмірі 1180 грн. 40 коп.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Сумського апеляційного суду шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. В разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ДЕРЖАВНЕ ПІДПРИЄМСТВО «СУМСЬКИЙ РЕГІОНАЛЬНИЙ НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР СТАНДАРТИЗАЦІЇ, МЕТРОЛОГІЇ ТА СЕРТИФІКАЦІЇ», місцезнаходження: м. Суми, вул. Харківська, 101,

Повне судове рішення виготовлене 07 листопада 2022 року.

Суддя А.П.Сидоренко