н/п 2/174/256/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2022 року м. Вільногірськ

Суддя Вільногірського міського суду Дніпропетровської області Борцова А.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , який діє самостійно та в інтересах малолітнього ОСОБА_5 , про припинення права власності на частку у спільній власності та визнання права власності на часту квартири, усунення перешкод у користуванні власністю, третя особа виконавчий комітет Вільногірської міської ради Дніпропетровської області, як орган опіки та піклування, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з вказаним позовом та просять:

1.Припинити право власності ОСОБА_4 на 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , стягнувши на його користь компенсацію вартості частки квартири у сумі 41050 грн., що внесені ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду.

2.Визнати за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 право власності на частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 , а саме по 1/12 частці за кожним.

3.Усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 права користування та розпорядження квартирою за вищезазначеною адресою, що належить їм на праві власності, шляхом зняття з реєстраційного обліку ОСОБА_4 та малолітнього ОСОБА_5 з вказаної квартири.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.188 ЦПК України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно до ч.ч.3,7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-6 із змінами і доповненнями, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивачками заявлено три позовні вимоги, з яких дві вимоги майнового характеру та одна вимога немайнового характеру, однак, до суду надано квитанцію про сплату судового збору лише за дві вимоги- майнового та немайнового характеру у розмірі 992,40 грн. за кожну, на загальну суму 1984,80 грн.

При цьому, несплату судового збору за третю майнову вимогу визнання за кожною із позивачок права власності на частку квартири, позивачки мотивують тим, що ця вимога є похідною оскільки залежить від задоволення основної вимоги, якою є вимога про припинення права власності відповідача на спірну квартиру.

Разом з тим, Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення позивача від сплати судового збору з зазначених позивачками підстав і будь-якого правового обґрунтування такої позиції у позовній заяві не наведено.

Окрім того, згідно долученої до позовної заяви квитанції, судовий збір у загальному розмірі 1984,80 грн. сплачено одноособово позивачкою ОСОБА_1 , що суперечить вимогам ч.7 ст.6 вищевказаного Закону, згідно з якою у такому випадку судовий збір за вимоги майнового характеру обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом, а за вимоги немайнового характеру -кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Окрім того, відповідно до вимог ч.1 ст.2 вказаного Закону, платниками судового збору є, зокрема, громадяни України, які звертаються до суду.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, саме на позивача покладено обов`язок додати до позовної заяви документи, що підтверджують сплату ним судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Виходячи із змісту вказаних норм, саме на особу, яка звертається до суду з позовом, законом покладається обов`язок сплатити судовий збір у встановленому розмірі та порядку і перекладення цього обов`язку на іншу особу, зокрема, на іншого позивача, не передбачено.

До того ж, ч.7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», була змінена та доповнена новим абзацом відповідно до Закону № 484-VIII від 22.05.2015 р., тому посилання позивачів на роз`яснення, викладені у Постанові Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 р., які носять рекомендаційний характер, у даному випадку не можуть бути прийняті до уваги.

Таким чином, судовий збір за немайнову вимогу щодо усунення перешкод у здійсненні позивачками права користування та розпорядження спірною квартирою шляхом зняття з реєстраційного обліку відповідача та його малолітнього сина, відповідно до приписів ч.3, абз.2 ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір», має бути сплачений кожною із позивачок окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру, тобто 992 грн. 40 коп., а за вимогами майнового характеру, відповідно до ч.3, абз.1 ч.7 ст.6 вказаного Закону у розмірі 661,60 грн. (1984,80 грн.: 3 = 661,60 грн.).

Окрім того, позивачки просять припинити право власності ОСОБА_4 на 1/4 частини спірної квартири, стягнувши на його користь компенсацію вартості частки квартири у сумі 41050 грн., що внесені ОСОБА_1 на депозитний рахунок суду, однак, в порушення п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, доказів цього до позовної заяви не додано.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачкам час для усунення її недоліків в ході якого необхідно сплатити судовий збір у передбаченому законом розмірі та порядку або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, зазначити докази на підтвердження внесення позивачкою ОСОБА_1 вартості частки квартири на депозитний рахунок суду.

Керуючись ст.ст.174-175, 177, 185, 186, 258-260, 353 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , який діє самостійно та в інтересах малолітнього ОСОБА_5 , про припинення права власності на частку у спільній власності та визнання права власності на часту квартири, усунення перешкод у користуванні власністю, третя особа - виконавчий комітет Вільногірської міської ради Дніпропетровської області, як орган опіки та піклування- залишити без руху, надавши позивачкам строк для усунення недоліків заяви в розмірі 10 (десяти) днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо вимоги ухвали суду будуть виконані у встановлений судом строк, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана суддею 31.10.2022 року.

Суддя: підпис А.А. Борцова