ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/4677/22 Справа № 206/5577/20 Суддя у 1-й інстанції - Марченко Н. Ю. Суддя у 2-й інстанції - Максюта Ж. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Максюти Ж.І.

суддів Свистунової О.В., Деркач Н.М.

за участю секретаря Драгомерецької О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Стенюкової Лариси Миколаївни на рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09 лютого 2022 року за позовом Акціонерного товаристтва "ДТЕК Дніпровські електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії ,-

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2020 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі») звернулося до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з вищевказаним позовом про стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 161914 грн. 35 коп.

В своєму позові АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зазначає, що 10.10.2017 року відповідач придбала на підставі договору купівлі-продажу земельну ділянку кадастровий номер :09:514:0097 за адресою: АДРЕСА_1 .

29.12.2017 року відповідач зареєструвала декларацію про готовність об`єкта до експлуатації ДП 71 від 19.12.2017 року дачного будинку А-1, генераторна-Б, сарай-В, споруди, мостіння, що розташовані на земельній ділянці :09:514:0097 за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, відповідач є споживачем електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 .

05.08.2020 року під час перевірки технічного стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою: АДРЕСА_1 , яка проводилася в присутності матері відповідача ОСОБА_2 , яка є її представником на підставі довіреності від 21.11.2017 року № НМТ 542091 в реєстрі № 2085, було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано трьохфазним підключеним кабелем СІП 4*16 мм2 АШ від опори № 6067 до внутрішньо-будинкових мереж відкритим способом. При увімкненому навантаженні (кондиціонери, рушникосушарки, освітлення та інше) однофазний лічильник не враховує спожиту електроенергію, покази не змінюються, імпульси обліку відсутні. При вимкненому автовимикачі однофазного лічильника електроенергія споживається та лічильником не враховується. Виявлене порушення було зафіксовано актом про порушення № 025831. 07.08.2020 року ОСОБА_1 було направлено повідомлення про місце, час та дату засідання комісії. 15.09.2020 року в присутності представника відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення. Складено протокол № 47/20 та прийнято рішення провести нарахування відповідно до підпункту 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії за формулою № 8 в сумі 161914,35 грн. 15.09.2020 року представнику відповідача була вручена досудова претензія за актом про порушення на суму 161914,35 грн., яка до теперішнього часу не відшкодована.

Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09 лютого 2022 року позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих безобліковим споживанням електричної енергії - задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» суму збитків, завданих споживання електричної енергії без обліку, в розмірі 161914 (сто шістдесят одна тисяча дев`ятсот чотирнадцять) грн. 35 коп., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2428 (дві тисячі чотириста двадцять вісім) грн. 71 коп.

Не погодившись з таким рішенням, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Стенюкова Лариса Миколаївна звернулась з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просила рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що під час перевірки представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» не проведено вимірювання і не зазначено в акті про порушення поперечної площі перерізу проводу (кабелю) на опорі № 6067, до якої було виявлено самовільне підключення чотирьох проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, які необхідні для визначення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії параметри, а також відсутні фото - та записи відео зйомки фіксації виявлених порушень, які зазначаються в додатках до Акту про порушення, чим порушено вимоги пункту 8.2.5 ПРРЕЕ.

Також зазначає, що розрахунок обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії на підставі Акта про порушення, оформлений протоколом від 15.09.2020 №47/20, здійснено АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з недодержанням вимог пункту 8.4.12. глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ в частині визначення потужності самовільного підключення та вартості недооблікованої електричної енергії, що свідчить про порушення АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вимог ПРРЕЕ.

Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач ОСОБА_1 є власником земельної ділянки з кадастровим номером :09:514:0097 за адресою: АДРЕСА_1 , а також розташованого на ній дачного будинку загальною площею 120,5 кв.м. разом з іншими спорудами: генераторної Б, сараю В, споруд, мостіння 1-5, ІІ.

Отже, відповідач є користувачем електричної енергії за вказаною адресою.

05 серпня 2020 року представниками енергопостачальника за цією адресою у присутності матері відповідача ОСОБА_2 було виявлено порушення правил споживання електричної енергії, яке виразилося в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку.

Виявлене порушення правил споживання та користування електричною енергією було зафіксовано в акті про порушення № 025831 від 05.08.2020 року, який підписаний представником споживача ОСОБА_2 та трьома представниками енергопостачальника: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

З вказаного акта про порушення вбачається, що самовільне підключення виконано трьохфазним підключенням кабелем СІП 4*16 мм2 АШ від опори № 6067 до внутрішньо-будинкових мереж відкритим способом. При увімкненому навантаженні (кондиціонери, рушникосушитель, освітлення та інше) однофазний лічильник не враховує спожиту електроенергію, покази не змінюються, імпульси обліку відсутні. При вимкненому автовимикачі однофазного лічильника електроенергія споживається та лічильником не враховується.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено факт порушення споживачем, правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного прихованого підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, чим спричинено збитків.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Положеннями ст.58 ч.3 п.3 Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - ПРРЕЕ ) визначено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

Підпунктом 11 п.5.2.1 глави 5.2 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів»

Нормою ст.77 ч.ч.1, 2 п.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Пунктами 8.2.5, 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Підпунктом 7 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год.

Згідно пп.3 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи.

Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору.

Докази мають бути належними, допустимими, достовірними.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст.ст. 76,77,78,79 ЦПК України).

Згідно з вимогами ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням (пункт 8.2.5).

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Доводи апеляційної скарги в частині того, що позивачем не доведено факту допущення порушення, як підстава для відмови у задоволенні позову колегією суддів відхиляються. Оскільки акт повністю відповідає вимогам законодавства.

При цьому, долучений до матеріалів справи акт про порушення відповідає вимогам, встановленими Правилами роздрібного ринку електричної енергії, зокрема він складений згідно з формою, наведеною в додатку 8 до ПРРЕЕ, містить зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Доводи апеляційної скарги про те, що між АТ ДТЕК Дніпровські електромережі та ОСОБА_1 не укладався договір про постачання електричної енергії за адресою АДРЕСА_1 , а електрична енергія з часу придбання будинку не споживалась не можуть бути прийняті до уваги, оскільки пунктом 2.1.3 ПРРЕЕ передбачено, що ініціатором укладання договору про надання послуг з розподілу передачі електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки - є споживач.

Твердження в апеляційній скарзі про те, що під час перевірки представниками Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» не проведено вимірювання і не зазначено в акті про порушення поперечної площі перерізу проводу (кабелю) на опорі № 6067, до якої було виявлено самовільне підключення чотирьох проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, які необхідні для визначення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії є безпідставними.

Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного порушення до електричної мережі, визначена на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повіреної у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології, а саме штангельциркулем №33677, дата повірки до 02.06.2021 року, згідно додатку №2 до акту про порушення, при повному дотриманні приписів пункту 8.4.13 ПРРЕЕ.

Як вбачається з пояснень представника енергопостачальної компанії трьохфазний кабель СІП 4*16 мм2 АШ, який був самовільно підключений до опори № 6067 є стандартним, та використовується мережами для прокладання ліній електропередач з метою постачання електричної енергії.

Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів. Проте оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності,які існують у державах-учасницях,з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки,викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Стенюкової Лариси Миколаївни залишити без задоволення.

Рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09 лютого 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Ж.І. Максюта

Судді: О.В. Свистунова

Н.М. Деркач