Справа №293/2374/21
Провадження № 2/293/236/2022
УХВАЛА

20 січня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі cудді Лось Л.В., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 )

до 1. ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 );

2. ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_1 )

про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до 1. ОСОБА_2 , 2. ОСОБА_3 відповідно до змісту якого просить:

- виключити з актового запису №397 від 10.02.2021 року про народження сина, вчиненого Житомирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), відомості про те, що батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_2 .

24.12.2021 адресу суду за вх. 7802 від Оліївської сільської рали надійшла інформація, надана в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України про те, що гр. ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_4 не зареєстрований.

13.01.2022 на адресу суду за вх. № 206 від Луцької міської територіальної громади надійшов лист, згідно якого убачається, що гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

26.11.2021 та повторно 18.01.2022 суд у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України звернувся до Лопатинської громади Червоноградського району Львівської області з метою отримання інформації щодо місця проживання ОСОБА_2 .

19.01.2022 на адресу суду за вх. № ЕП-86 від Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області надійшов лист, згідно якого убачається, що гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження, суд дійшов висновку про направлення справи за територіальною підсудністю до Миколаївського районного суду Львівської області з наступних підстав.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Аналіз зазначеної норми міжнародного права свідчить, що обов`язково суд повинен бути встановлений законом, тобто кожен має право на розгляд справи компетентним судом, компетентність якого встановлюється тільки законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

Статтею 125 Конституції України визначено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Що відповідає положенням частини 1 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", якою визначено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Частиною 2 статті 22 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що місцеві загальні суди розглядають цивільні, кримінальні, адміністративні справи, а також справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом.

Частиною першою статті 27 ЦПК України, яка визначає правила підсудності, встановлено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Так, територіальна підсудність справи певному суду визначається за такими критеріями: по суб`єкту, по місцю, по правовідносинам. Є два види визначення підсудності: а) однозначно визначена законом підсудність, б) альтернативна підсудність. Щодо однозначного визначення підсудності, то процесуальним законом визначено підсудність за загальним правилом: за зареєстрованим місцем проживання/перебування відповідача. Така підсудність (ст.27 ЦПК) встановлюється імперативно для всіх цивільних справ, окрім тих, для яких встановлено виключну підсудність (ст.30 ЦПК), або конкретно передбачено іншу підсудність (ст. 28, ст. 29 ЦПК). Щодо альтернативного визначення підсудності, то це означає, що у певних, конкретно передбачених законом випадках (і розширене тлумачення неприпустиме) позивачу надається право вибору підсудності: або за загальним правилом, встановленим ст. 27 ЦПК, або за підсудністю, визначеною альтернативно в ст. 28 ЦПК).

Позивачем позов поданий до Черняхівського районного суду Житомирської області за місцем зареєстрованого проживання позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЦПК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Стаття 28 ЦПК не передбачає альтернативної підсудності для позову про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису, тому територіальна юрисдикція позову про виключення відомостей про батька з актового запису визначається за загальним правилом - за статтею 27 ЦПК - за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Згідно частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику ЄСПЛ як джерело права.

У Постанові від 29 травня 2018 року Велика Палата Верховного Суду у справі №369/238/15-ц дійшла правового висновку, що розгляд справи судами з порушенням правил підсудності є порушенням пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки такі суди не є встановленими процесуальним законом для такого розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини.

Як вбачається зі змісту поданого позову, позивач ОСОБА_1 звертається до суду з позовною вимогою про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини, яким відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 10.02.2021 (а.с.) являється ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та який відповідно до повідомлення Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, оскільки у даному випадку позивач звертається до суду з позовною вимогою про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини, то при визначенні підсудності справи необхідно керуватись положеннями ч. 1 ст. 27 ЦПК України та враховувати саме місце реєстрації особи, батьківство якого оспорюється.

З огляду на викладені вище обставини, суд дійшов висновку, що Черняхівський районний суд Житомирської області не є судом встановленим законом, в розумінні ст. 27, оскільки в межах територіальної юрисдикції вказаного суду не знаходиться відповідач за пред`явленим позовом.

При цьому будь-яких доводів щодо можливості розгляду даної справи Черняхівським районним судом Житомирської області позивач не навів та матеріали справи не містять.

Отже, з огляду на положення статті 27 ЦПК України, вказана справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Миколаївського районного суду Львівської області.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 вказаної статті визначено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач, батьківство якого оспорюється зареєстрованийза адресою, яка не відноситься до територіальної підсудності Черняхівського районного суду Житомирської області,справу слід передати на розгляд до Миколаївського районного суду Львівської області (вул. Мазепи, 29,м. Миколаїв, Львівська область,81600) за загальними правилами підсудності згідно вимог ст. 27 ЦПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 27, 31, 32, 258-260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька передати за територіальною підсудністю до Миколаївського районного суду Львівської області ( вул. Мазепи, 29,м. Миколаїв, Львівська область,81600).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 20.01.2022

Суддя Людмила ЛОСЬ