ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Провадження №2-з/756/218/22
УХВАЛА

22 листопада 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Диби О.В.,

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Київського міського округу Заєць Інна Олександрівна, Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович про забезпечення позову до подання позовної заяви,

УСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Вказала, що має намір звернутися до суду із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус КМНО Заєць І.О., приватний нотаріус КМНО Чижиков О.О. про витребування майна із чужого незаконного володіння.

В обґрунтування своїх вимог зазначила, що квартира АДРЕСА_1 належить їй на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності від 22.07.2009, виданого на підставі наказу №1134-С-КІ Головного управління житлового забезпечення від 16.07.2009.

Однак, заявнику стало відомо що вказана квартира була переоформлена на ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу укладеного 11.11.2022 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом КМНО Заєць І.О. та зареєстрованого в реєстрі за №1045.

Крім того, з вказаного договору вбачається, що спірна квартира належала ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого 07.10.2022 приватним нотаріусом Чижиковим О.О., за реєстровим №11943.

В той же час, заявнику жодна з вказаних осіб невідома, договорів купівлі-продажу вона не укладала, довіреностей на розпорядження квартири не надавала. Таким чином, квартира АДРЕСА_1 вибула з її власності поза її волею. З цих підстав, ОСОБА_1 16.11.2022 звернулась до Оболонського УП Г НП у м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на викладене, заявник звернулася до суду із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 до подачі позову з метою унеможливити подальше відчуження квартири зі сторони ОСОБА_2 , яке в майбутньому може істотно ускладнити або унеможливити виконання рішення суду.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах заяви докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

За приписами частини 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно п. 1 та 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено можливість забезпечення позову накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб, а також забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

У своєму правовому висновку, сформульованому у постанові від 13.01.2020 у справі №922/2163/17 Верховний Суд зазначив, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви суд вважає, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000є не вмотивована та задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149-151, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ), заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Приватний нотаріус Київського міського округу Заєць Інна Олександрівна, Приватний нотаріус Київського нотаріального округу Чижиков Олександр Олександрович про забезпечення позову до подання позовної заяви - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після її проголошення суддею.

Суддя О.В. Диба