провадження №2/389/204/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі:

головуючого судді Українського В.В.

за участю секретаря судового засідання Гой І.С.

розглянувши в підготовчому засіданні в приміщенні залу суду міста Знам`янка Кіровоградської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Харута Вікторія Анатоліївна, до територіальної громади міста Олександрії в особі Олександрійської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , мотивуючи свої вимоги наступним.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба ОСОБА_1 ОСОБА_4 . Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру, яка розташована по АДРЕСА_1 . Спадкоємцями першої черги спадкування після смерті ОСОБА_4 є її чоловік ОСОБА_5 , який відмовився від прийняття спадщини на користь позивача та донька ОСОБА_2 , яка спадщину не прийняла. Позивач бажає прийняти спадщину після смерті баби, однак на день смерті разом з нею не проживав, заповіт від її імені відсутній, реалізувати своє право на спадщину шляхом подачі заяви до нотаріуса протягом шести місяців із дня її відкриття не зміг через об`єктивні причини.

Так, про відмову діда від спадщини на його користь він дізнався вже після сплину шестимісячного строку для прийняття спадщини. Сам дід подав таку заяву до нотаріуса у передостанній день передбаченого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, а саме 06.10.2021. Крім того, позивач постійно проживає в м. Дніпро, де навчається на денній формі навчання та через стрімке погіршення з серпня-вересня 2021 року епідемічної ситуації з поширенням гострої респіраторної хвороби ситуації COVID-19 та встановленням червоного рівня небезпеки в м. Дніпро, не зміг приїхати до м. Олександрії для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, підтримала вимоги позову.

Представник Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, не надав заперечення проти задоволення позовних вимог.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила, заперечень та відзив на позовну заяву не подавала.

Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 видане Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 15.04.2021, ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Олександрія Кіровоградської області.

За життя ОСОБА_4 належала квартира яка розташована по АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Бендеровою Л.А. 02.07.2002, зареєстрований в реєстрі за № 5161.

Онуком ОСОБА_6 є ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_2 виданим відділом РАГС Олександрійської міської ради 21.04.1999, повторним свідоцтвом про народження матері позивача серії НОМЕР_3 виданим Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 26.01.2022 та її свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , свідоцтвом про її шлюб серії НОМЕР_5 .

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру та копії спадкової справи № 63/2021, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 із заявою про відмову від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1 звернувся чоловік спадкодавця ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інші спадкоємці відсутні. На день смерті ОСОБА_4 разом із нею ніхто не був зареєстрований та не проживав.

Відповідно до довідок Університету митної справи та фінансів, ОСОБА_1 є студентом другого курсу даного університету денної форми навчання з терміном навчання до лютого 2022 року. На період навчання зареєстрований та проживає в гуртожитку за адресою АДРЕСА_2 .

Повідомленням нотаріуса від 10.12.2021 повідомлено позивача про те, що він вважається таким, що не прийняв спадщину, так як в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву не подав, разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав, рекомендовано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України).

У п`яту чергу права на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, при чому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України та п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначених норм закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідно до статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства є: принцип неприпустимості позбавлення права власності, крім випадків встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність.

Статтею 41 Конституції України передбачено: «Кожен має право володіти користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Право приватної власності є непорушним. Підставою виникнення права приватної власності є також успадкування майна, що базується на правонаступництві.

Цивільний процесуальний кодекс України у статті 2 закріплює, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколів до неї про захист прав людини і основоположних свобод із змінами та доповненнями, внесеними Протоколом № 11 від 11 травня 1994 року, який діє для України з 11 вересня 1997 року та прецедентної практики Європейського суду з прав людини, кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Виходячи з рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13 червня 1979 року, стаття 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнає право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном.

За змістом положень книги 6 ЦК України, спадкове право захищає власність фізичних осіб. Позивач пов`язаний зі спадкодавцем кровним спорідненням. Усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини в розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції, становитиме майно позивача, виходячи із законодавчого визначення спадкових правовідносин, суб`єктом яких є позивач.

Відповідно до ст.29 закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2, постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою корона вірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 на всій території України впроваджено карантин та обмежено пересування громадян та перебування їх у громадських місцях, обмежена робота державних установ, в тому числі і нотаріальних контор. У подальшому постановою КМУ від 22.07.2020 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненою корона вірусом SARS-CoV-2» з 01.08.2020 до 31.12.2020 та в подальшому на території України продовжено карантин.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Положень щодо поширення дій цього закону на вчинення нотаріальних дій, зокрема й тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків, немає.

Однак, листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Отже, враховуючи, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 запроваджені протиепідемічні заходи, у зв`язку з чим на період дії карантину заборонялося здійснення регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньо обласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі; обмежувався перетин державного кордону та прийом громадян у державних установах тощо.

Таким чином, суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини дійсно були об`єктивними та непереборними, оскільки позивач не мав реальної можливості скористатися своїм правом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах вказаного строку, вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Надати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 - строком на 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати віднести на рахунок позивача.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду в тридцятиденний строк з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 місце проживання АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 .

Представник позивача - ОСОБА_3 місце знаходження АДРЕСА_4 .

Відповідач територіальна громада міста Олександрії в особі Олександрійської міської ради Кіровоградської області, місце знаходження проспект Соборний, 59, в м. Олександрія Кіровоградської області, .

Третя особа ОСОБА_2 місце проживання АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_7 .

Суддя В.В.Український