ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1427/22Головуючий по 1 інстанції
Справа №711/7662/13-ц Категорія: на ухвалу ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 рокум. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів:

Гончар Н.І., Сіренка Ю.В., Фетісової Т.Л.
секретар Зінченко Ю.О.

учасники справи:

скаржник ОСОБА_2 ;

представник скаржника адвокат Плипенко Ростислав Борисович;

виконавець Центральний відділ ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

стягувач ОСОБА_3 ;

особа, яка подала апеляційну скаргу Центральний відділ ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ);

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2022 року у справі за скаргою ОСОБА_2 на дії (бездіяльність) державного виконавця,

в с т а н о в и в:

У липні 2022 року ОСОБА_2 звернувся до суду зі скаргою на дії Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив суд:

- скасувати постанову старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. від 20 липня 2022 року, винесену у ВП №45906740 про арешт коштів боржника в частині накладення арешту на грошові кошти, а саме заробітну плату в сумі 31848,33 грн., що міститься на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- зняти арешт, накладений старшим державним виконавцем Центрального відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнком М.В. в рамках ВП № 45906740, на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн на відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я боржника рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 );

- визнати неправомірними дії старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. щодо звернення стягнення на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- визнати протиправною бездіяльність старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- зобов`язати старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича вчинити дії щодо повернення неправомірно стягнутих коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., на рахунок ОСОБА_2 № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ), для отримання зарплатних виплат.

В обґрунтування скарги вказував, що в провадженні Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження №45906740 з примусового виконання виконавчого листа Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2014 року №711/7662/13-ц про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 грошової заборгованості в сумі 154126 грн.

Станом на дату подачі вказаної скарги заборгованість за виконавчим документом становить 111942,29 грн.

До початку березня заборгованість по виконавчому листу №711/7662/13-ц стягувалася шляхом проведення періодичних відрахувань із пенсії та заробітної плати боржника ОСОБА_2 .

З 24 лютого 2022 року відповідно до ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» та Указу Президента України №64/2022 в Україні було запроваджено воєнний стан.

26 березня 2022 року набрав чинності Закон України від 15 березня 2022 року №2129-ІХ «Про внесення змін до розділу ХІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про виконавче провадження», у зв`язку з чим припиняється звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника (крім рішень про стягнення аліментів та рішень, боржниками за якими є громадяни Російської Федерації) визначені цим Законом строки перериваються та встановлюються з дня припинення або скасування воєнного стану.

Скаржник зазначав, що ОСОБА_2 05 березня 2022 року був мобілізований як доброволець до батальйону територіальної оборони м. Черкаси (в/ч НОМЕР_4 ), де проходив службу до цього часу, включно з участю в бойових діях на сході України.

В якості винагороди за військову службу ОСОБА_2 щомісяця отримував грошове забезпечення (заробітну плату) з військової частини НОМЕР_4 ( АДРЕСА_1 ), яка включала надбавки за військову службу під час воєнного стану, премії та доплати за безпосередню участь в бойових діях. Для перерахунку зарплати військовослужбовцю скаржнику було відкрито цільовий картковий рахунок в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_1 .

Згідно довідки військової частини НОМЕР_4 №1522 від 26 липня 2022 року за період липня 2022 року йому всього було нараховано в якості грошового забезпечення (зарплати) кошти в сумі 31848,33 грн., які були перераховані на картковий рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ).

Попри установлені законодавчі обмеження щодо звернення стягнення на заробітну плату в період дії воєнного стану, старший державний виконавець Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Постоєнко М.В., виніс постанову від 20 липня 2022 року про накладення арешту коштів боржника у ВП №45906740, якою фактично наклав арешт та звернув стягнення на кошти заробітної плати боржника, які були перераховані військовою частиною НОМЕР_5 на рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ).

ОСОБА_2 звернувся до банківської установи з приводу отримання грошових коштів заробітної плати в сумі 31848,33 грн., які перебувають на його картковому рахунку. Проте спеціалісти АТ КБ «ПриватБанк» повідомили йому про неможливість розблокування арештованих коштів на банківському рахунку, поки державний виконавець не виключить вказані грошові кошти з-під арешту та не повідомить про це банківську установу.

На думку працівників банку, відсутність в оскаржуваній постанові державного виконавця від 20 липня 2022 року пункту щодо не проведення арешту коштів заробітної плати боржника, унеможливлює вільне розпорядження та використання скаржником грошової суми, що надійшла на рахунок від військової частини НОМЕР_4 .

Також скаржник вважає, що виконавець не мав права накладати арешт на всі грошові кошти, оскільки сума, яка б підлягала до стягнення з нарахованої йому заробітної плати становила б 6369,67 грн., що дорівнює 20% від нарахувань.

Під час розгляду даної скарги судом державним виконавцем було звернуто стягнення на його заробітну плату, що підтверджується квитанцією АТ КБ «Приватбанк» від 24 серпня 2022 року. Вказані кошти були списані з карткового рахунку скаржника та перераховані на депозитний рахунок відділу ДВС, що суперечить вимогам закону.

Також, скаржник вказує, що в своїй скарзі поданій на ім`я керівника Центрального ВДВС у м. Черкаси від 28 липня 2022 року про звільнення коштів з-під арешту, він повідомляв про наявність на його картковому рахунку коштів саме заробітної плати та просив розблокувати їхню виплату. Проте, вказана інформація була проігнорована державним виконавцем, який всупереч вимогам Закону України «Про виконавче провадження» звернув стягнення на заробітну плату військовослужбовця.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2022 року скаргу ОСОБА_2 задоволено повністю.

Скасовано постанову старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича від 20.07.2022 року винесену у ВП №45906740 про арешт коштів боржника в частині накладення арешту на грошові кошти, а саме заробітну плату в сумі 31848,33 грн., що міститься на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Зобов`язано старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича зняти арешт з коштів заробітної плати ОСОБА_2 , які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Визнано протиправною бездіяльність старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Визнано неправомірними дії старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича щодо звернення стягнення на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Зобов`язано старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , для отримання зарплатних виплат.

Ухвала суду обґрунтована тим, що рахунок № НОМЕР_2 в АТ АБ «Приватбанк», що належить ОСОБА_2 , має спеціальний режим використання, а тому відповідно до вимог ч. 4 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» накладений постановою державного виконавця арешт на вказаний рахунок має бути знятий, а постанова державного виконавця про накладення арешту на кошти боржника скасована саме в частині накладення арешту на кошти заробітної плати боржника в сумі 31848,33 грн.

Не дивлячись на те, що скаржником було надано державному виконавцю підтверджуючі документи про те, що арешт накладено саме на кошти, які є його заробітною платою, яка розміщена на рахунку призначеному для зарахування в тому числі заробітної плати, держаний виконавець в порушення п. 1 ч. 4 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» арешту з грошових коштів заробітної плати не зняв, що свідчить про бездіяльність державного виконавця.

Також суд вказав, що державний виконавець, достеменно знаючи про існування даної скарги та маючи документи, що підтверджують походження арештованих на рахунку скаржника коштів в сумі 31848,33 грн., не зважаючи на п. 10-2 Перехідних положень ЗУ «Про виконавче провадження» та вимоги ст. 70 ЗУ «Про виконавче провадження», здійснив звернення стягнення на арештовані кошти та їх списання з рахунку скаржника в повному розмірі для погашення заборгованості в межах виконавчого провадження.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, Центральний відділ ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подав апеляційну скаргу та просить скасувати ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2022 року в частині задоволення вимог про:

- зобов`язання старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. зняти арешт із рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- визнання протиправною бездіяльності старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

- зобов`язання старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , для отримання зарплатних виплат.

Постановити нове рішення в цих частинах про відмову у задоволенні вказаних вимог, а в решті ухвалу суду залишити без змін.

У апеляційній скарзі вказує, що державний виконавець у оскаржуваній постанові акцентував увагу на те, що арешт не поширюється на кошти, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать боржнику, та саме на банк покладено обов`язок повідомити державного виконавця про цільове призначення коштів та повернути постанову без виконання, що є підставою для зняття арешту відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Зазначає, що державним виконавцем не накладався арешт на кошти на рахунках боржника, звернення стягнення на які заборонено чинним законодавством.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Заслухавши учасників справи, які з`явились в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до наступного.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що на виконанні у Центральному відділі державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження №45906740 з примусового виконання виконавчого листа у справі №711/7662/13-ц, виданого 03 листопада 2014 року Придніпровським районним судом м. Черкаси про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 боргу в сумі 154126,00 грн.
23 грудня 2014 року державним виконавцем ЦВ ДВС ЧМУЮ Балакою О.Г. винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №45906740 щодо примусового виконання виконавчого листа №711/7662/13-ц від 03 листопада 2014 року, що виданий Придніпровським районним судом м. Черкаси про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 боргу в сумі 154126,00 грн.
Старшим державним виконавцем ЦВ ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) Постоєнком М.В. було направлено до АТ КБ «ПриватБанк» вимогу про отримання інформації, яка містить банківську таємницю, а саме стосовно наявності та/або стану рахунків ОСОБА_2 .
Доказів про отримання державним виконавцем відповіді банку на вказану вимогу суду не надано.
20 липня 2022 року старшим державним виконавцем ЦВ ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) Постоєнком М.В. у виконавчому провадженні №45906740 винесена постанова про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать боржнику.
27 липня 2022 року ОСОБА_2 звернувся до ЦВ ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) зі скаргою щодо неправомірного звернення стягнення на його заробітну плату, як боржника у виконавчому провадженні №45906740. У вказаній скарзі ОСОБА_2 зазначав, що на його ім`я в АТ КБ «ПриватБанк» відкрито картковий рахунок НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), на який він отримує заробітну плату як військовослужбовець в/ч НОМЕР_4 . В липні 2022 року йому було зараховано на вказаний картковий рахунок заробітну плату в сумі 31848,33,93 грн., проте він не може зняти їх через накладений на них арешт постановою державного виконавця від 20 липня 2022 року. При цьому він посилався на п. 10.2 перехідних положень ЗУ «Про виконавче провадження».
До вказаної скарги було додано копію довідки №1522, виданої в/ч НОМЕР_4 , відповідно до якої в липні 2022 року ОСОБА_2 було нараховано заробітну плату в сумі 31848,33 грн., яку перераховано на вказаний картковий рахунок.
Також ОСОБА_2 долучив до скарги копію довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 26 липня 2022 року, відповідно до якої ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , станом на 26.07.2022 має в АТ КБ «ПриватБанк» картку НОМЕР_6 ( НОМЕР_2 ), на яку отримує зарплатні виплати. Також, на вказану картку (рахунок) може бути зарахована будь-яка виплата (переказ). Крім того зазначено залишок на рахунку в сумі 31848,33 грн.
Відомості про інші надходження коштів на вказаний рахунок відсутні.
Центральний відділ ДВС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) листом від 15 серпня 2022 року №6414/20.35-43/39450 повідомив скаржника, що за результатами розгляду скарги ОСОБА_2 було встановлено, що в ході виконання виконавчого провадження №45906740 винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника 04 жовтня 2017 року, яку направлено на виконання до УПФУ в м. Черкаси Черкаської області. Постанова про звернення стягнення на заробітну плату боржника військовослужбовця в період з 24 лютого 2022 року по 11 серпня 2022 року не виносилась та на виконання до в/ч НОМЕР_4 не направлялась. В оскаржуваній постанові державного виконавця зазначено про накладення арешту на грошові кошти боржника, що містяться на відкритих рахунках, а також на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику. Оскільки банком було прийнято постанову про арешт коштів боржника №45906740 від 20 липня 2022 року, то, на думку ДВС, це свідчить, що звернення стягнення на кошти на рахунку боржника дозволено. А тому у посадових осіб Центрального відділу ДВС у м. Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) відсутні повноваження для зняття арешту з рахунку боржника ОСОБА_2
24 серпня 2022 року з карткового рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкрито в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , було списано грошові кошти в сумі 31867,99 грн. (одержувачем вказано ОВВ Центральний відділ державної виконавчої служби у м. Черкаси, призначення платежу стягнення згідно виконавчого документу №711/7662/13-ц 03 листопада 2014 року).
Оскільки ухвала суду першої інстанції оскаржується в частинах зобов`язання державного виконавця зняти арешт із рахунку ОСОБА_2 , визнання протиправною бездіяльності державного виконавця щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн. та зобов`язання державного виконавця повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку останнього для отримання зарплатних виплат, відповідно до статті 367 ЦПК України апеляційний суд переглядає судове рішення лише в цих частинах.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статей 1, 5 Закону України «Про виконавче провадження» (далі Закон № 1404-VIII) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Відповідно до частин першої та другої статті 18 Закону № 1404-VIII виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Зокрема виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом.

Питання організації, порядку та умов виконання судових рішень і рішень інших органів, що підлягають примусовому виконанню, зокрема звернення стягнення на кошти боржника на рахунках в банках, передбачені як Законом № 1404-VIII, так і Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня 2012 року (далі - Інструкція).

Відповідно до частини 7 статті 26 Закону № 1404-VIII у разі якщо в заяві стягувача зазначено рахунки боржника у банках, інших фінансових установах, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження накладає арешт на кошти боржника. У разі якщо в заяві стягувача зазначено конкретне майно боржника, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження перевіряє в електронних державних базах даних та реєстрах наявність права власності або іншого майнового права боржника на таке майно та накладає на нього арешт. На інше майно боржника виконавець накладає арешт в порядку, визначеному статтею 56 цього Закону.

Якщо у заяві про відкриття виконавчого провадження не зазначено майно боржника та/або його кошти на рахунках у банківських установах, то у відповідності до статті 36 Закону № 1404-VIII розшук майна боржника організовує виконавець шляхом подання запитів до відповідних органів, установ або проведення перевірки інформації про майно чи доходи боржника, що міститься в базах даних і реєстрах, та перевірки майнового стану боржника за місцем проживання (перебування) або його місцезнаходженням.

Частиною першою статті 48 Закону № 1404-VIII визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Відповідно до частин першої та другої статті 56 Закону № 1404-VIII арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Відповідно до пункту 7 розділу VIII Інструкції, розпочинаючи виконання рішення про стягнення коштів, виконавець зобов`язаний винести постанову відповідно до частини першої статті 48 Закону № 1404-VIII про звернення стягнення на майно боржника, його арешт або вилучені вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (частини третя та четверта статті 56 Закону № 1404-VIII).

Крім того, частина восьма розділу VIII Інструкції визначає, що на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові про накладення арешту зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

При цьому частина перша та друга стаття 48 Закону № 1404-VIII чітко визначають порядок звернення стягнення на майно боржника та обмеження щодо накладення арешту на кошти, що знаходяться на банківських рахунках боржника, у випадках визначених Законами зазначеними у частині другій цієї статті та на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Законом № 1404-VIII також визначено, що виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника (частини восьмої статті 48).

У пункті 10 Розділу VIII Інструкції вказується також, що саме після виявлення майна (коштів) боржника виконавець проводить опис та арешт цього майна (коштів), про що виносить постанову.

При цьому пунктами 3, 14, 21 частини третьої статті 18 Закону № 1404-VIII визначено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право: з метою захисту інтересів стягувача одержувати безоплатно від державних органів, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, посадових осіб, сторін та інших учасників виконавчого провадження необхідні для проведення виконавчих дій пояснення, довідки та іншу інформацію, в тому числі конфіденційну; викликати фізичних осіб, посадових осіб з приводу виконавчих документів, що перебувають у виконавчому провадженні; отримувати від банківських та інших фінансових установ інформацію про наявність рахунків та/або стан рахунків боржника, рух коштів та операції за рахунками боржника, а також інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком.

Отже, зі змісту вищевказаних норм права слідує, що арешт є початковою та окремою стадією провадження щодо звернення стягнення на майно боржника і являє собою сукупність заходів, що передбачають як наслідок обмеження в праві розпорядження майном, на яке накладається арешт. При цьому виконавець за відсутності відомостей про майно, повідомлених кредитором повинен самостійно здійснити заходи для виявлення такого майна, у тому числі грошових коштів, що знаходяться на банківських рахунках, і перед накладенням арешту на майно (кошти) боржника повинен отримати відомості про наявність у боржника відповідного майна та коштів, зокрема щодо коштів на банківських рахунках - відомості про володільця рахунку, номеру, виду рахунку, суми коштів, що зберігаються на ньому. Саме наявність таких даних дозволяє виконавцю здійснити арешт коштів, що знаходяться на банківських рахунках у відповідності до статті 18 Закону № 1404-VIII та розділу VIII Інструкції.

Відповідно до пункту 8 розділу VIII Інструкції на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт, про що виноситься постанова виконавця. У постанові зазначається сума коштів, яка підлягає арешту, з урахуванням вимог за виконавчим документом, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця та вказуються реквізити рахунку, на якому знаходяться кошти, що підлягають арешту, або зазначається, що арешт поширюється на кошти на всіх рахунках боржника, у тому числі тих, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що державний та/або приватний виконавець перед накладанням арешту повинен з`ясувати суму та статус грошей, що знаходяться на рахунку боржника, і у постанові про накладання арешту серед інших відомостей вказати про суму коштів, на яку накладається арешт, або зазначити, що арешт поширюється на кошти на усіх рахунках, у тому числі, що будуть відкрити після накладення арешту. Накладання арешту на суми, що перевищують суми, визначені виконавчим документом, та перевищують суми витрат виконавчого провадження, що підлягають стягненню, є незаконним.

При цьому законом забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України «Про електроенергетику», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України «Про теплопостачання», на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 261 Закону України «Про теплопостачання», статті 18-1 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (абзац другий частини другої статті 48 Закону № 1404-VIII).

Відтак, частиною другою статті 48 Закону № 1404-VIII встановлено невичерпний перелік рахунків, кошти на яких не підлягають арешту, оскільки передбачено, що законом можуть бути визначені й кошти на інших рахунках боржника, звернення стягнення та/або накладення арешту на які заборонено законом.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20).

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Закону № 1404-VIII стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається: 1) у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, 2) відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, 3)у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів, зокрема аліментів. За іншими виконавчими документами виконавець має право звернути стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника без застосування заходів примусового звернення стягнення на майно боржника - за письмовою заявою стягувача або за виконавчими документами, сума стягнення за якими не перевищує п`яти мінімальних розмірів заробітної плати.

Зазначена норма права визначає кошти, що складають заробітну плата як особливий об`єкт, на який може бути звернуто стягнення на виконання виконавчого документа, та обмежує таке стягнення відсутністю інших коштів та/або об`єктів для стягнення, видами боргових зобов`язань (періодичні платежі) та сумою стягнення.

Порядок звернення стягнення на заробітну плату також визначається Законом № 1404-VIII та розділом Х «Звернення стягнення на заробітну плату та інші види доходів боржника» Інструкції у відповідності до яких про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи (частина третя статті 68 Закону № 1404-VIII).

При цьому у відповідності до пунктів 4, 8 та 9 розділу Х Інструкції контроль за правильним і своєчасним відрахуванням із заробітної плати та інших доходів боржника здійснюється виконавцем за власною ініціативою (пункт 4 розділу Х Інструкції), а за кожною постановою про стягнення підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, з якими боржник перебуває у трудових відносинах, щомісяця та після закінчення строку відповідних виплат або у разі звільнення працівника подається окремий звіт про здійснені відрахування та виплати за встановленою формою встановленою у додатку 9 до Інструкції). Звіт про здійснені відрахування та виплати долучається до матеріалів виконавчого провадження. Зазначений додаток № 9 передбачає період звіту, розмір нарахованої заробітної плати, розмір утриманих податків та інших обов`язкових платежів, відсоток стягнення та утриману суму на погашення боргу за виконавчим провадженням.

Таким чином, законодавство покладає зобов`язання з контролю за виконанням стягнення з доходів боржника як на підприємство, установу, організацію, фізичну особу-підприємця, що здійснюють боржнику певні виплати, та зобов`язано направляти виконавцю щомісячні звіти про відрахування з таких доходів, так і на виконавця, який здійснює контроль шляхом отримання таких звітів та їх перевірки з точки зору правильності нарахувань та розміру стягнення. Саме такий звіт надає виконавцю можливість контролю за сумами заробітної плати, які нараховані боржнику за місцем отримання доходів та сумами стягнення, які здійснюються з цього доходу.

Відповідно частини першої статті 70 Закону розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Частинами другою та третьою статті 70 Закону № 1404-VIII передбачено, що із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків; за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами.

З наведених норм права вбачається, що виконавець має повноваження звернути стягнення на заробітну плату боржника лише за відсутності іншого майна, на яке можливо звернення стягнення та для виконання рішення про стягнення періодичних платежів, однак у розмірі не більше 20 відсотків за наявності одного виконавчого документа та 50 відсотків заробітної плати за наявності декількох виконавчих документів (зведене виконавче провадження). Таке стягнення здійснюється підприємствами, установами, організаціями, фізичними особами, фізичними особами - підприємцями, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи.

Встановлення відрахувань у певному відсотковому визначенні від заробітної плати боржника покликане гарантувати людині право на своєчасне, у передбачені законом строки, одержання винагороди за працю, що становить одне з основних трудових прав людини, тому й законодавець обмежив розмір будь - яких утримань із заробітної плати, і таке обмеження є законодавчо встановленою забороною на накладення арешту на заробітну плату, що виплачена боржнику після таких утримань, або частину заробітної плати, що перевищує граничну межу таких відрахувань.

Накладення арешту на кошти, що складають заробітну плату боржника після здійснення утримань із неї за виконавчими документами та понад встановлений законом розмір для відрахувань із заробітної плати, є надмірним тягарем для боржника та порушенням його прав на одержання винагороди за працю та достойні умови життя.

Таким чином, не може бути накладений арешт на кошти що складають заробітну плату боржника після фактичного здійснення утримань із неї за виконавчими документами та на усі кошти заробітної плати боржника поза межами дозволених законом розмірів відрахувань із такої заробітної плати, а якщо такий арешт накладений, то він має бути знятий. При цьому на кошти, що знаходяться на рахунках та які не є коштами, що складають заробітну плату, таке обмеження не розповсюджується.

Зняття арешту з коштів, що складають заробітну плату, здійснюється виконавцем відповідно до частини четвертої статті 59 Закону № 1404-VIII на підставі поданих боржником документів, підтверджуючих статус коштів виключно із заробітної плати, або на підставі повідомлення банку про заборону накладення арешту на такий рахунок відповідно до частини другої вищевказаної статті.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на кошти, що знаходяться на цьому рахунку, заборонено законом.

Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону (абзац другий частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII).

Отже, виконуючи рішення суду, виконавець може накладати арешт на будь-які кошти на рахунках боржника в банківських установах, крім тих, накладення арешту на які заборонено законом. При цьому саме банк, який виконує відповідну постанову виконавця про арешт коштів боржника, відповідно до частини третьої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» повинен визначити статус коштів і рахунка, на якому вони знаходяться, та в разі знаходження на рахунку коштів, накладення арешту на які заборонено, банк зобов`язаний повідомити виконавця про цільове призначення коштів на рахунку та повернути його постанову без виконання, що є підставою для зняття виконавцем арешту із цих коштів згідно із частиною четвертою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Також виконавець може самостійно зняти арешт з усіх або частини коштів на рахунку боржника у банківській установі в разі отримання документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом (частина четверта статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»).
Вказаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 905/361/19 (провадження № 12-28гс20) (пункти 7.14, 7.15 постанови).

При цьому передбачене абзацом другим частини другої статті 59 Закону № 1404-VIII зобов`язання виконавця зняти арешт на підставі повідомлення банку не виключає зняття такого арешту на підставі повідомлення боржника, та за наслідками здійснення контролю за правильністю стягнення на підставі наданих звітів про стягнення, оскільки у відповідності до підпункту 1 частини четвертої статті 59 цього закону підставами для зняття виконавцем арешту з майна боржника або його частини є отримання ним документального підтвердження, що звернення стягнення на такі кошти боржника заборонено законом.

Для боржника надання вищевказаних підтверджуючих документів є процесуальною можливістю відновити свої права, порушені у зв`язку накладенням незаконного арешту, а для виконавця зняття такого арешту є здійсненням повноважень для усунення спричинених негативних наслідків. Однак це не виключає зобов`язання банку при виконанні приписів державного та/або приватного виконавця окремо від боржника повідомити виконавця про неможливість накладення арешту на грошові кошти боржника у зв`язку з забороною встановленою законом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 квітня 2022 року у справі № 756/8815/20 вказала, що у випадку, коли на стадії накладення арешту на грошові кошти боржника-фізичної особи, що знаходяться на рахунку боржника та є заробітною платою боржника, виконавцю не вдалось виявити правову природу (статус) цих грошових коштів, як коштів на які накладення арешту заборонено законом, то арешт на такі грошові кошти підлягає зняттю на підставі відповідного повідомлення банку або заяви боржника з наданням ним відповідних документів на підтвердження цього та/або за результатами перевірки зазначених звітів.

Судом встановлено та не заперечується виконавцем, що боржник у виконавчому провадженні ОСОБА_2 надавав державному виконавцю підтверджуючі документи про те, що арешт накладено саме на кошти, які є його заробітною платою, та яка знаходиться на рахунку, призначеному для зарахування в тому числі заробітної плати, однак, державним виконавцем в порушення вимог п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» не було знято арешт з грошових коштів заробітної плати.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення вимоги ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності державного виконавця щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн, які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Разом з тим колегія суддів вважає помилковим задоволення судом першої інстанції вимоги скарги щодо зобов`язання старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. зняти арешт із рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Так, у зв`язку із скасуванням судом постанови державного виконавця від 20 липня 2022 року в частині накладення арешту на заробітну плату в сумі 31848,33 грн, що міститься на вказаному рахунку, встановлений оскаржуваною постановою арешт припинив свою дію, тому відсутні підстави для його зняття.

У апеляційній скарзі не оскаржується ухвала суду в частині визнання неправомірними дій старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича щодо звернення стягнення на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Отже судом встановлено неправомірність дій щодо звернення стягнення на вказану суму заробітної плати із зазначеного рахунку ОСОБА_2 , тому суд першої інстанції прийшов до вірного висновку щодо необхідності повернення неправомірно стягнутих коштів боржнику.

Водночас у резолютивній частині ухвали суд помилково вказав про зобов`язання старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , для отримання зарплатних виплат.

Враховуючи, що у скарзі ОСОБА_2 просив суд: зобов`язати старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича вчинити дії щодо повернення неправомірно стягнутих коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., на рахунок ОСОБА_2 № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ), для отримання зарплатних виплат, колегія суддів вважає саме такі вимоги належним способом захисту прав боржника ОСОБА_2 та приходить до висновку про необхідність зміни ухвали суду в цій частині, виклавши її резолютивну частину в редакції даної постанови.

В інших частинах ухвала суду першої інстанції не оскаржувалась, тому не переглядається апеляційним судом.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Статтею 376 ЦПК України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково. Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2022 року в частині зобов`язання старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. зняти арешт із рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритого в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , скасувати та прийняти в цій частині нове рішення, яким відмовити в задоволенні вимоги ОСОБА_2 про зняття арешту, накладеного старшим державним виконавцем Центрального відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнком М.В. в рамках ВП № 45906740, на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн на відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я боржника рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ). Ухвалу суду в частині зобов`язання старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , для отримання зарплатних виплат, змінити, виклавши абзац шостий резолютивної частини ухвали суду в наступній редакції: «Зобов`язати старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича вчинити дії щодо повернення неправомірно стягнутих коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., на рахунок ОСОБА_2 № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ), для отримання зарплатних виплат.» Ухвалу суду в частині визнання протиправною бездіяльності старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , залишити без змін.
Керуючись статтями 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Центрального відділу ДВС у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) задовольнити частково.

Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2022 року в частині зобов`язання старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. зняти арешт із рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритого в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , скасувати та прийняти в цій частині нове рішення.
Відмовити в задоволенні вимоги ОСОБА_2 про зняття арешту, накладеного старшим державним виконавцем Центрального відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнком М.В. в рамках ВП № 45906740, на кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн на відкритому у АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я боржника рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ).
Ухвалу суду в частині зобов`язання старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича повернути неправомірно стягнуті кошти заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які були стягнуті з рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , для отримання зарплатних виплат, змінити, виклавши абзац шостий резолютивної частини ухвали суду в наступній редакції:
Зобов`язати старшого державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Постоєнка Михайла Васильовича вчинити дії щодо повернення неправомірно стягнутих коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., на рахунок ОСОБА_2 № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» (IBAN НОМЕР_2 ), для отримання зарплатних виплат.
Ухвалу суду в частині визнання протиправною бездіяльності старшого державного виконавця Центрального ВДВС м. Черкаси Центрального МУМЮ (м. Київ) Постоєнка М.В. щодо не зняття арешту з коштів заробітної плати ОСОБА_2 в сумі 31848,33 грн., які знаходяться на рахунку № НОМЕР_1 (IBAN НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, визначених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Судді

Повний текст постанови складений 25 листопада 2022 року