Справа № 147/1121/22
Провадження № 2/147/360/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Мудрак А.М.,

з участю секретаря Чудак Г.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Тростянецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав у с-ще Демківське Гайсинського району Вінницької області. На день смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке складається з земельних ділянок за адресою АДРЕСА_1 кадастровий номер :04:001:0046, та земельної ділянки кадастровий номер :04:001:0047. Спадкоємцем до майна померлого на підставі заповіту, посвідченого 23 листопада 2015 року секретарем Олександрівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, від імені померлого ОСОБА_2 , за реєстровим № 44, є позивач ОСОБА_1 . Заповіт на даний час ніким не скасовано та не змінено. Інших спадкоємців до майна померлого ОСОБА_2 немає. На день смерті спадкодавця 22 січня 2021 року позивачу було невідомо про існування заповідального розпорядження. Уже коли він приводив до ладу документи на будинок, адже є власником житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , стало відомо, що земельні ділянки, які рахуються за даним будинком належать покійному ОСОБА_2 . Дідусь за життя оформив за собою право власності на дані земельні ділянки. Серед даних документів був і заповіт. Звернувшись до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки та інше майно, яке належить покійному, 01 вересня 2022 року отримав відмову за № 651/01-16, у зв`язку з тим, що строк для прийняття спадщини ним пропущений, та запропонували звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином він вимушений звернутись до суду з даним позовом про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, 14.11.2022 подав заяву про розгляд справи без участі позивача. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, подали до суду заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Згідно з ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно з вимогами ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення у підготовчому засіданні немає.

Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд, за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 95 років, про що 25.01.2021 складено відповідний актовий запис №47, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , виданої відділом ДРАЦС по Тростянецькому та Чечельницькому районах Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) (а.с.8).

За життя ОСОБА_2 23 листопада 2015 року зробив заповіт, яким все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, в тому числі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповів ОСОБА_1 , 1963 року народження. Заповіт посвідчено секретарем Олександрівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області Козік Т.В. 23 листопада 2015 року. (а.с.9).

Заповіт на даний час ніким не скасовано та не змінено, що підтверджено витягом з спадкового реєстру №69900023 від 01.09.2022 (а.с.6).

Відповідно до витягу з спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (а.с.5).

З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №159543937 від 14.03.2019 встановлено, що ОСОБА_2 належить земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 кадастровий номер :04:001:0046 (а.с.10).

З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №159544899 від 14.03.2019 становлено, що ОСОБА_2 належить земельна ділянка за адресою АДРЕСА_1 кадастровий номер :04:001:0047 (а.с.11).

Згідно з листом приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу №651/01-16 від 01.09.2022, оскільки ОСОБА_1 до шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 не звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини в строк, передбачений законом для прийняття спадщини - п.1 ст. 1270 ЦК України, і не надав доказів, які свідчили б про фактичне прийняття спадщини, а саме: не проживав на час відкриття спадщини разом зі спадкодавцем, не був зареєстрований за адресою проживання померлого, тому йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с.7).

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Виходячи із змісту ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Положеннями статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає реалізувати своє право на прийняття спадщини, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, подає нотаріусу заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений законом.

Згідно з ч.1, ч.3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивач не прийняв спадщину.

У постанові Верховного Суду від 6 червня 2018 року (справа №592/9058/17-ц; касаційне провадження № 61-200 св 18) вказано, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Позивач в обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини посилався на те, що покійний ОСОБА_2 не повідомляв його про наявність заповіту.

Згідно з ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені.

Враховуючи обставини, на які посилається позивач в своєму позові, суд вважає, що зазначені ОСОБА_1 обставини є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини та вважає за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 206, 247, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне ім`я сторін:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , українець, громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач Тростянецька селищна рада, , адреса місцезнаходження: вул. Соборна, 77, смт Тростянець, Гайсинський район, Вінницька область.

Суддя А.М. Мудрак