ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

25 жовтня 2022 року

м. Хмельницький

Справа № 682/1300/21

Провадження № 22-ц/4820/1619/22

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Янчук Т.О. (суддя-доповідач),

Грох Л.М., Ярмолюка О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення посмертної комісійної судово-психіатричної експертизи та судово-почеркознавчої експертизи,

в с т а н о в и в:

У червні 2021 ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Славутського міського нотаріального округу Шкапій В.Я. про визнання недійсним договору дарування.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час оформлення спадщини, йому стало відомо, що 04.07.2018 року ОСОБА_3 подарував 60/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_1 , відповідачці ОСОБА_2 .. Вважає, що договір дарування має ознаки фіктивного правочину, так як ОСОБА_3 висловлював наміри передати будинок на його користь. 30 травня 2018 року склав заповіт на все належне йому майно на користь ОСОБА_1 .. Відповідачка не цікавилась життям батька, не відвідувала його та не допомагала матеріально і по господарству, останні декілька років постійно перебувала за кордоном і не бажала повертатись в Україну. Тому вважає, що ОСОБА_2 в момент укладення договору дарування частини будинковолодіння не мав повного уявлення щодо істотних умов цього правочину, зокрема, щодо безоплатної передачі майна в користь обдарованої, та помилявся щодо природи правочину, прав та обов`язків сторін. Обставинами, які вказують, що договір дарування вчинений ОСОБА_3 під впливом помилки, є його вік, стан здоров`я, потреба в сторонньому догляді, відсутність іншого житла, а також те, що після укладення договору дарування ОСОБА_3 залишився проживати в цьому помешканні до смерті. Вважає, що він міг набути право на спірний будинок в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , тому оспорюваний договір порушує його права та законні інтереси.

Із урахуванням викладеного, просив суд визнати недійсним договір дарування від 04.07.2018 року, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Славутського нотаріального округу Хмельницької області Шкапій В.Я. та зареєстрований в реєстрі за № 1635.

Рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 липня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на вказане рішення.

Одночасно із апеляційною скаргою апелянт звернувся до суду із клопотанням про призначення у справі посмертної комісійної судово-психіатричної експертизи, проведення якої доручити експертам КНП «Хмельницький обласний заклад з надання психіатричної допомоги», на вирішення якої поставити питання, чи міг ОСОБА_3 під час укладення договору дарування усвідомити значення своїх дій та керувати ними.

Крім того, просив призначити судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи виконаний підпис в оригіналі договору дарування від 04.07.2018 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Славутського нотаріального округу Хмельницької області Шкапій В.Я. та зареєстрований в реєстрі за № 1635 в графі дарувальник ОСОБА_3 чи іншою особою з наслідуванням його підпису? Проведення даної експертизи доручити Хмельницькому відділенню КНДІСЕ.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що висновок експерта є доказом, на підставі якого суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За змістом ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати суду докази разом з поданням позовної заяви.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8 ст. 83 ЦПК України).

Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення посмертної комісійної судово-психіатричної експертизи та судово-почеркознавчої експертизи в суді апеляційної інстанції, тобто з порушенням строку, передбаченого ст. 83 ЦПК України, та не обґрунтував належним чином неможливість подання цього доказу в суді першої інстанції з причин, що не залежали від нього.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач судом належним чином повідомлявся, та на стадії підготовчого розгляду справи був присутній в судовому засіданні.

За таких обставин, клопотання ОСОБА_1 про призначення посмертної комісійної судово-психіатричної експертизи та судово-почеркознавчої експертизи не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 76, 83, 103, 367, 368, 381, 389 ЦПК України,

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення посмертної комісійної судово-психіатричної експертизи та судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: Т.О. Янчук

Л.М. Грох

О.І. Ярмолюк