ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2022 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Соловей Г.В.,

з участю секретаря Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

24.01.2022 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від подружнього життя мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружнє життя з відповідачем не склалося через різні характери та погляди на життя. Спільне господарство не ведуть, збереження сімї та примирення не можливе.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 11.02.2022 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12.04.2022 року у зв`язку з наданням сторонам строку на примирення терміном один місяць, було зупинено у ній провадження.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20.05.2022 року провадження у справі поновлено.

В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій позовні вимоги підтримала, справу просила розглянути в її відсутність, прізвище після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_4 ».

В судове засідання відповідач не з`явився, через канцелярію суду подав заяву в якій позовні вимоги визнав, справу просив розглянути в його відсутність.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 10 грудня 2004 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 зареєстровано шлюб Відділом РАЦС Фастівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 382. Від подружнього життя мають доньку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть.

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 12.04.2022 року, за клопотанням відповідача сторонам надавався строк на примирення, терміном один місяць, однак після спливу терміну, примирення між сторонами не відбулося.

Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.

Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись ст. ст. 4,12,13,81-83,141,265 ЦПК України, на підставі ст. 56,110,112,113 Сімейного Кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідент.номер НОМЕР_1 , прож.: АДРЕСА_1 до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідент.номер НОМЕР_2 , зареєстр.: АДРЕСА_1 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб зареєстрований 10 грудня 2004 року Відділом РАЦС Фастівського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 382 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 - розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити набуте в шлюбі - « ОСОБА_4 ».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя Г.В. Соловей