Віньковецький районний суд Хмельницької області
Справа № 670/668/22
Провадження № 2/670/193/22
УХВАЛА

22 листопада 2022 року смт. Віньківці

Суддя Віньковецького районного суду Хмельницької області Волкова О.М. вивчивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької районної державної адміністрації Хмельницької області,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, -- Віньковецька селищна територіальна громада Хмельницької області, про визнання права на земельну частку (пай),

ВСТАНОВИВ:

18.11.2022 року до Віньковецького районного суду надійшов вказаний позов ОСОБА_1 до Хмельницької районної державної адміністрації Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, -- Віньковецька селищна територіальна громада Хмельницької області, про визнання права на земельну частку (пай), у якому позивач просить визнати за ним право на земельну частку (пай) розміром 1,63 умовних кадастрових гектари, з визначенням меж в натурі, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на землях колишньої агрофірми «Україна» в с. Дашківці Хмельницького (колишнього Віньковецького) району Хмельницької області, як за особою, яка набула право на земельну частку (пай) в 1995 році, наділивши земельну ділянку із земель запасу Віньковецької селищної ради Дашковецького старостинського округу Хмельницького району Хмельницької області.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак суд звертає увагу, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю,що подана позовна заява підлягає залишенню без руху як така, що не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, оскільки в ній не викладено обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, не зазначено докази, що підтверджують вказані обставини, не конкретно сформульовано зміст позовних вимог, не долучено доказів.

Так, позивач прохаючи визнати за ним право на земельну частку (пай) розміром 1,63 умовних кадастрових гектари, одночасно також просить виділити йому земельну ділянку площею 1,63 га із земель запасу Віньковецької селищної ради Дашковецького старостинського округу Хмельницького району Хмельницької області, тобто фактично просить визнати за ним право власності на земельну ділянку із визначенням меж в натурі. Тому позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги.

Якщо ж позивач просить визнати право власності на земельну ділянку, слід зазначити ціну позову, оскільки відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Звертаючись до суду із позовом ОСОБА_1 визначив відповідачем Хмельницьку районну державну адміністрацію (тимчасово Хмельницька військова районна адміністрація). Однак позивачем не зазначено, в чому наявний безпосередній зв`язок цього відповідача із спірними правовідносинами.

Крім того у позовній заяві при викладені обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини, та зокрема позивач не вказав, з якого та по який час він був членом агрофірми «Україна» с. Дашківці; на якій посаді він працював; чи є в нього трудова книжка із зазначенням відповідних відомостей про періоди роботи в даному підприємстві; якими доказами підтверджується відсутність розпорядження Віньковецької державної районної адміністрації про видачу йому земельного сертифіката.

Також суд звертає увагу, що відповідно до вимог ст. 95 ч. 2, ч. 5 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок оформлення копій документів унормований Наказом Міністерства юстиції України № 1000/5 від 18.06.2015 «Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях» (далі Правила організації діловодства).

Пунктом 8 Розділу 10 Глави 2 Правил організації діловодства встановлено, що копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію,її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища,дати засвідчення копії. Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки «Для копій». У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи. На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка «Копія».

Порядок засвідчення сторінок копій документів, які мають більше ніж один аркуш, передбачений п. 9 Розділу 10 глави 2 Правил організації діловодства.

У п. 9 зазначено, що сторінки копії документів (за винятком тих, що мають один аркуш) нумеруються і відмітка про засвідчення копії може доповнюватися відміткою «Всього в копії__ арк.».

Отже, з аналізу п. 8 та п. 9 копії документу, які мають не один аркуш, а більше оформляються наступним чином: на першій сторінці аркушу (лицьова сторона) у правому верхньому куті проставляється відмітка «Копія», а на останній сторінці аркушу (після тексту документа) відмітка «Згідно з оригіналом», назва посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії», яка може доповнюватись відміткою «Всього в копії__ арк.». Кожна сторінка копії (саме сторінка, а не аркуш) має бути пронумерована.

З наведеного слідує, що належним чином засвідчені копії документів ті, що засвідчені в порядку встановленому чинним законодавством.

Позивачем надано до суду ксерокопії документів, які засвідчені не належним чином, зокрема, з матеріалів справи слідує, що до позовної заяви долучені документи, які не засвідчені належним чином, не пронумеровані та не прошиті, не містять особистого підпису особи, яка їх засвідчила та дати засвідчення копій, а також на перших сторінках аркушу документів, які мають декілька сторінок, у правому верхньому куті відсутня відмітка «Копія», тому не може бути прийнята судом в якості належного доказу.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду належним чином засвідчену копію усіх сторінок трудової книжки.

Слід зазначити, що в разі, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, ст. 260, ст. 261, ст. 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Хмельницької районної державної адміністрації Хмельницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, -- Віньковецька селищна територіальна громада Хмельницької області, про визнання права на земельну частку (пай), - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у десятиденний строк з дня отримання ним ухвали.

Роз`яснити позивачу, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк позивач виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Волкова