Справа № 727/7163/22
Провадження №2/713/378/22
УХВАЛА

іменем України

21.11.2022 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі головуючого судді Осокіна А.Л., за участю секретаря Колотило М.М., розглянувши заперечення ОСОБА_1 проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 26.09.2022 р. відкрито спрощене провадження у справі та вирішено справу розглядати без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач ОСОБА_1 надав заяву проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, посилаючись на те, що він отримав ухвалу про відкриття провадження у справі тільки 19.10.2022р. Тому встановлений 15-денний строк на подання заяви проти заперечення із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження ним пропущено. Крім того, вважає, що даний спір має розглядатись за правилами загального позовного провадження оскільки: результат розгляду даної справи є для нього надзвичайно важливим; під час шлюбу у сторін залишилось майно, яке потребує розподілу та позивач бажає подати зустрічний позов про поділ майна, вартість якого перевищує 250 розмірів прожиткового мінімуму доходів громадян.

24.10.2022р. розгляд справи відклався на дату після 21.11.2022р. у зв?язку з отриманням заперечення відповідача проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відповідача було повідомлено про можливість реалізації його прав, в т.ч. подачу зустрічного позову чи відзиву на позов.

В судове засідання 21.11.2022р. відповідач зустрічного позову чи відзиву на позов не надав.

Суд, вирішуючи заперечення відповідача проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, виходить з такого.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: залишення заяви відповідача без задоволення; розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до ч.4 ст.193 ЦПК України У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідач, вказуючи, що результат розгляду справи є для нього надзвичайно важливим не зазначив обставин та доказів на їх підтвердження щодо дійної важливості для нього результатів розгляду даної справи. У зв`язку з чим суд критичної оцінює таке твердження відповідача. Крім того, саме по собі бажання відповідача подати зустрічний позов та констатування цього бажання у заяві - без дійсної подачі такого позову не є безумовної підставою для переходу від спрощеного до загального позовного провадження. При цьому відповідачу було надано час для подачі відповідного зустрічного позову, оскільки судом було відкладено розгляд справи - але відповідач цією можливістю не скористався, що, на думку суду, може свідчити виключно про декларативний характер такого бажання без реального бажання реалізації такого права.

При цьому суд звертає увагу відповідача на те, що за змістом ч.4 ст.193 ЦПК України подача зустрічного позову можлива у справах, призначених до розгляду у спрощеному позовному провадженні. При цьому саме подача зустрічного позову є безумовною підставою для суду для переходу до загального позовного провадження.

Враховуючи викладене, суд вважає заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження необгрунтованими. У зв`язку з викладеним залишає заяву відповідача без задоволення.

Керуючись ч.4 ст.193 ЦПК України, ч. 4 ст. 277 ЦПК України, суд,-

постановив:

Заперечення ОСОБА_1 проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Андрій ОСОКІН