Справа № 597/1342/22
Провадження № 2-о/595/84/2022
У Х В А Л А

22.11.2022 місто Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Созанська Л.І., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Кульгавець Сергій Михайлович, заінтересована особа Заліщицька міська рада Чортківського району Тернопільської області, про визнання фізичної особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Кульгавець С.М., звернувся в суд із заявою, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обмежено дієздатним і призначити його піклувальником ОСОБА_2 .

Оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 36 ЦК України передбачено, що суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Відповідно до ст.55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена (ст. 59 ЦК України).

Згідно ч. ч. 4, 5 ст. 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників.

Відповідно до ч. 1 ст. 296 ЦПК України, заяву про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи може бути подано членами її сім`ї, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ч. 2 ст. 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні особи між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Згідно довідки № 19-15/16/594, виданої 18 жовтня 2022 року виконавчим комітетом Заліщицької міської ради Тернопільської області,ОСОБА_1 проживає разом з ОСОБА_2 .

З огляду на вимоги ст. ст. 3, 9 СК України, положення ЦК України, суд вважає, що ОСОБА_1 не надано доказів того, що він є членом сім`ї ОСОБА_2 та має право звертатися до суду у даному випадку із заявою про визнання останнього обмежено дієздатним, встановленням над ним піклування, оскільки довідка про проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 за однією адресою не свідчить про те, що вони пов`язані спільним побутом, у них є взаємні права й обов`язки та не підтверджує факт їх проживання однією сім`єю.

Окрім цього, у заяві ОСОБА_1 посилається на те, що судові витрати по справі відповідно до положень ч. 2 ст. 299 ЦПК України відносяться на рахунок держави.

Так, положеннями ч. 2 ст. 299 ЦПК України встановлено, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Таким чином, за змістом ч. 2 ст. 299 ЦПК України на рахунок держави у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи відносяться саме витрати, пов`язані із розглядом справи.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір». За загальним правилом у разі розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному.

Відтак при встановленні наявності пільг щодо сплати судового збору за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи слід керуватися саме нормами Закону України «Про судовий збір».

Так, об`єкти, щодо яких судовий збір не справляється, визначені ч. 2 ст. 3 даного Закону. При цьому пункті 9 цієї частини, який визначав, що судовий збір не справляється за подання, зокрема, заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, виключено на підставі Закону № 484-VІІІ від 22.05.2015.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви у справах окремого провадження, поданої фізичною особою, встановлена ставка судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,20 грн.

В силу ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Заявником при зверненні до суду не сплачено судовий збір, документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, до матеріалів справи не додано.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 12, 136, 175, 177, 185, 260, 261, 296 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Кульгавець Сергій Михайлович, заінтересована особа Заліщицька міська рада Чортківського району Тернопільської області, про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, призначення піклувальника - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення заявнику ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. І. Созанська