Справа №760/4030/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2022 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Кушнір С.І.

за участю секретаря Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чібісов Геннадій Олександрович, державний нотаріус дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бочкова Ніна Георгіївна, ОСОБА_3 про визнання права власності за заповітом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 08.02.2019 р. звернулась до суду з позовом до відповідача, в якій просить визнати за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, за заповітом ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке складається з Ѕ квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, судом було здійснено запит щодо зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача як фізичної особи.

Згідно довідки Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА від 05.03.2019 №2774119, відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , за даними станом з 23.03.1976 р. і по 05.03.2019. Зазначена адреса відповідача відноситься згідно адміністративно-територіального поділу м. Києва до території Солом`янського району.

Ухвалою суду від 06.03.2019 р., відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чібісов Геннадій Олександрович, державний нотаріус дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бочкова Ніна Георгіївна про визнання права власності за заповітом, та призначено підготовче судове засідання для розгляду справи.

Ухвалою суду від 06.05.2019 р., занесеною до протоколу судового засідання, судом витребувано спадкову справу заведену після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та інформацію щодо права власності на квартиру АДРЕСА_2 .

30.09.2019 р. до суду від Дев`ятої київської державної нотаріальної контори надійшла копія спадкової справи № 461/2017 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , розпочата 27.06.2017 р.

30.09.2019 р. до суду надійшла відповідь від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації».

Ухвалою суду від 10.12.2019 р. залучено до участі у справі в якості третьої особи - ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 01.02.2022 р., закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

18.10.2022 р. до суду від представника третьої особи ОСОБА_3 - адвоката Мєстєчкіної О.І. надійшло клопотання про закриття провадження у справі. Представник зазначає, що в матеріалах справи міститься копія свідоцтва про смерть, виданого 26 січня 2017 року виконавчим комітетом Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, відповідача у справі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також копія Інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 17.06.2022 р. , відповідно якої 07.07.2017 р. заведена спадкова справа, щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, з матеріалів даної справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернулась 08.02.2019 р. до суду з позовом до ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто минуло більше двох років з дня смерті відповідача у даній справі. Вважає, що позивач ОСОБА_1 звернулась з позовом до померлої особи, тобто до неналежного відповідача. Ухвалою суду від 06.03.2019 р. було відкрито загальне позовне провадження за вказаним позовом. Тобто, на день відкриття провадження у справі суду не було відомо про те, що відповідач у справі ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 і тому не може бути відповідачем у справі.

В судове засідання особи, які беруть участь у справі, не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від позивача ОСОБА_1 та представника третьої особи ОСОБА_5 - адвоката Мєстєчкіної О.І. надійшло клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Так, згідно копії свідоцтва про смерть, видане Виконавчим комітетом Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області 26.01.2017 р. серія НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно ст. 46 ЦПК України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Підставами виникнення цивільних прав і обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частина друга стаття 11 ЦК України).

У відповідності до ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

З наведеного випливає, що померла фізична особа не може бути стороною в цивільному процесі, оскільки після смерті вона втрачає цивільну процесуальну правоздатність і дієздатність.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Таким чином, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Вказані норми закону підлягають застосуванню у разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто, правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

ЦПК України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, в яких сторона - учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається у тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих чи інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом 08.02.2019 р. Судом встановлено, що до відкриття провадження у справі відповідач ОСОБА_2 померла, згідно копії свідоцтва про смерть, видане Виконавчим комітетом Михайлівсько-Рубежівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області 26.01.2017 р. серія НОМЕР_1 .

При цьому, ні ЦПК України, ні чинним законодавством України не передбачено можливості судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог частини четвертої статті 25 ЦК України припинено.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Цивільне судочинство здійснюється виключно в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України, проте процесуальним законом не передбачено право особи пред`являти позов до померлої особи.

Таким чином, враховуючи, що факт смерті ОСОБА_2 , з`ясований після відкриття провадження у справі, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Керуючись ст. 25 ЦК України, ст.ст. 46, 47, 48, 55, 255, 260-261, 263, 264, 352-354 ЦПК Україн, суд, -

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чібісов Геннадій Олександрович, державний нотаріус дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Бочкова Ніна Георгіївна, ОСОБА_3 про визнання права власності за заповітом.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Кушнір С.І.