Справа № 305/1582/22
Провадження по справі 2/305/515/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.11.2022 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Орос С.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обгрунтування позову зазначивши, що вона ОСОБА_1 , доводиться донькою та спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на належне їй на праві приватної власності майно, а саме житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . На випадок своєї смерті ОСОБА_4 залишила заповіт, посвідчений 13.12.2004 року секретарем Кобилецькополянської селищної ради Галізовою В.Т. та зареєстрований у реєстрі за № 181. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець все належне їй на день смерті майно, а також Ѕ житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , вона заповіла позивачці ОСОБА_1 .. Даний заповіт не змінений та не відмінений.

29.07.2022 року з метою отримання правовстановлюючих документів на спадкове майно, позивачка, як спадкоємець за заповітом, звернулась до Рахівської наторіальної контори про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Однак позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини та відсутністю згоди на прийняття спадщини від спадкоємців, які її прийняли, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Позивачка повідомляє, що у встановлений законом шестимісячний строк до Рахівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини вона не звернутись не змогла із поважних причин, оскільки про існування заповіту вона не знала, про його існування вона дізналась лише нещодавно, коли вона з братом розбирала папери, які залишились від померлої матері (спадкодавця).

Тому позивачка вимушена звернутись до суду з вказаним позов про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після сметі ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка в судове засідання не з`явилась, до суду подала заяву з проханням розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримали у повному обсязі.

Відповідачі в судове засідання не з`явились, надіслали до суду письмові заяви, у яких просили розглянути справу за їх відсутності. Також в заяві зазначили, що не заперечують щодо задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини.

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивачки ОСОБА_4 , про що 15 лютого 2005 року виконкомом Кобилецько-Полянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області України складений актовий запис № 16, та видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 06.09.2005 року.

13.12.2004 року ОСОБА_4 залишила заповіт, посвідчений секретарем Кобилецькополянської селищної ради Галізовою В.Т. та зареєстрований у реєстрі за № 181. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець все належне їй на день смерті майно, а також Ѕ житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , вона заповіла позивачці ОСОБА_1 ..

Про існування вказаного заповіту позивачка не знала, оскільки на момент його складання та на момент смерті спадкодавця не проживала разом з нею, а про його існування дізналась лише нещодавно, коли вона з братом розбирала папери, які залишились від померлої матері (спадкодавця).

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24/753/0/4-13 позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачкою свого права на спадкування після померлої матері, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Так, частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 , суд зазначає наступне. Після смерті матері позиваки ОСОБА_4 , позивач у шестимісячний строк не подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки взагалі не знала про існування заповіту на її ім`я.

Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивачки в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки на вчинення цих дій.

За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Керуючись 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Попова