Провадження № 2/686/5128/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2022 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області

в складі головуючого судді Заворотної О.Л.

секретаря судового засідання Сікори Ю.В.

з участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницький цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди

встановив:

В серпні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в обґрунтування якої вказала, що позивачу на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 . Зазначає, що 12 травня 2022 року відбулось затоплення квартири позивачки, про що було складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 12.05.2022 року, що затверджений директором УМК «Проскурівська». Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_3 . Згідно висновку експерта №964ед/022 від 30.06.2022 року розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 12.05.2022 року у квартирі АДРЕСА_1 , в цінах станом на 30.06.2022 року становить 10230,00 грн. Додатково позивачка понесла витрати із проведення будівельно-технічного дослідження, що становлять 4000,00 грн. Також, у зв`язку з неправомірними діями відповідача, що спричинили майнову шкоду залиттям квартири, позивачці було завдано моральної шкоди чималими незручностями і клопотами щодо відновлювального ремонту, що стало для неї довготривалою стресовою ситуацією. Враховуючи пережиті моральні страждання, позивачка оцінює моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали та просили задовольнити в повному обсязі.

Відповідач, будучи належним чином повідомленою про дату та час судового засідання, в таке не з`явилася. Клопотання та відзив не надходили.

Суд, заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши докази у справі, встановив наступні обставини справи та відповідні правовідносини.

ОСОБА_1 та ОСОБА_4 на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що вбачається із копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 06.07.2007.

12 травня 2022 року сталося затоплення квартири належної позивачу на праві власності, внаслідок того, що мешканці квартири АДРЕСА_3 залишили відкритим кран холодного водопостачання.

Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ч. 1 ст. 151 Житлового кодексу України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.

Таким чином, обов`язок по утриманню квартир (включно з усіма мережами, приладами опалення і т. ін.) покладений на їх власників.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім того, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. При цьому в деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами і доповненнями), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК України (зараз ст. ст. 1166, 1167 ЦК України) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Обов`язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано шкоди.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

За змістом частин першої, третьої статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

12.05.2022 комісією в складі працівників УМК «Проскурівська» (майстер УМК «Проскурівська» Сьомаш Н.В., слюсар-сантехнік УМК «Проскурівська» Шевчук С.П.), за участю власниці (мешканки) кв. 5 ОСОБА_1 було проведено обстеження з метою виявлення причин заподіяної шкоди та складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), яким встановлено, що мешканцями квартири АДРЕСА_2 був залишений відкритим кран холодного водопостачання в ванній кімнаті і була затоплена квартира АДРЕСА_4 . В результаті затоплення намокла стеля (гіпсокартон) та стіни (євро побілка) на кухні (площа кухні 6,0 кв.м.), стеля (гіпсокартон) та стіни (євро побілка) коридору (площа коридору 4,1 кв.м.), стеля (пластикові панелі) та стіни (облицювальна плитка) ванної кімнати (площа ванної кімнати 2,8 кв.м.).

Згідно акту, встановлено, що причиною залиття стало залишення відкритим крану холодного водопостачання мешканцями квартири АДРЕСА_3 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_3 .

Частина 1 статті 22 ЦК України встановлює, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 ЦК України втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно частини 3 статті 22 ЦК України збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

За статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Згідно висновку експерта №964ед/022 від 30.06.2022 року розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття, яке сталось 12.05.2022 року у квартирі АДРЕСА_1 , в цінах станом на 30.06.2022 року становить 10230,00 грн.

Також позивачка понесла витрати із проведення будівельно-технічного дослідження, що становлять 4000,00 грн. Вказане підтверджується Договором про надання послуг з проведення будівельно-технічного дослідження №964ед/022 від 02.06.2022 року та Актом прийому-передачі робіт по проведенню будівельно-технічного дослідження від 30.06.2022 року.

Згідно з частинами першою та другою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Завдання моральної шкоди позивач обґрунтовувала чималими незручностями і клопотами щодо відновлювального ремонту, що стало для неї довготривалою стресовою ситуацією.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб (абзац перший частини третьої статті 23 ЦК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (абзац другий вказаної частини).

Враховуючи вищевикладене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода в розмірі 10 230, 00 грн., моральна шкода в розмірі 5000 грн. та 4000 грн. витрат на проведення будівельно-технічного експертного дослідження, а всього 19 230 грн. 00 коп.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп. та витрати на правову допомогу в розмірі 3000 грн. 00 коп., які підтверджені договором про надання правничої допомоги № 69/22 від 27.07.2022 року та актом приймання передачі наданих послуг по договору № 69/22 від 27.07.2022 року (1500 грн. за укладення договору, вивчення документів, консультації, збір доказів та 1500 грн. за складання позовної заяви, підготовка необхідного пакету документів та подачі до суду).

Керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 30, 48, 76, 78, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, ст.ст. 22, 23, 319, 322, 1166, 1167, 1192 ЦК України, ст. 151 Житлового кодексу України, Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, суд -

вирішив:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 майнову шкоду в розмірі 10 230 грн. 00 коп., 5000 грн. моральної шкоди та 4000 грн. витрат на проведення будівельно-технічного експертного дослідження, а всього 19 230 грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992 грн. 40 коп. та витрати на правову допомогу в розмірі 3000 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач : ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_5 .

Відповідач : ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_6 .

Дата складання повного тексту рішення суду 25.11.2022.

Суддя: