У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.11.2022 м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Сарай А.І.,

за участю секретаря судового засідання Козак А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним та скасування в частині рішення Ужгородської міської ради, скасування реєстрації земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним та скасування в частині рішення Ужгородської міської ради, скасування реєстрації земельної ділянки.

Позивачем подано до суду клопотання про призначення у даній справі земельно-технічної експертизи, на вирішення якої просить поставити наступні питання: чи накладається ділянка відповідача площею 0,0976 га, кадастровий номер :69:001:0420, на ділянку площею 0,0301 га, надану ОСОБА_1 для відведення у власність згідно з рішенням Ужгородської міської ради від 30.10.2018 за № 1301; якої площі та конфігурації надавалася ділянка в АДРЕСА_1 , попередньому власнику для будівництва даного будинку, відповідно містобудівної документації, облікових документів тощо. Проведення експертизи пропонує доручити судовому експерту Павлич О.В., свідоцтво № 1444 від 20.09.2019, видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України.

Вказане клопотання мотивовано тим, що з метою повного та всебічного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а саме встановлення факту накладень земельних ділянок, слід призначити земельно-технічну експертизу. Необхідність призначення експертизи зумовлено тим, що лише фахівець у відповідній галузі знань зможе попередньо здійснивши обстеження предмету спору на місці, порівнявши отримані дані з даними виготовленої технічної документації та каталогу координат, а також врахувати докази, що містяться в матеріалах справи, зокрема графічні, дійти до відповідного висновку та надати відповідь на питання, чи накладається ділянка відповідача за кадастровим номером :69:001:0420 на ділянку площею 0,0301 га, надану позивачу для відведення у власність згідно з рішенням Ужгородської міської ради від 30.10.2018 за № 1301. Також слід з`ясувати, якої площі та конфігурації надавалася ділянка в АДРЕСА_1 , попередньому власнику для будівництва даного будинку, відповідно містобудівної документації, облікових документів тощо.

Позивач у дане у дане судове засідання не з`явився, при цьому його представник адвокат Бойко Б.Б. подав до суду заяву, згідно з якою просить розглянути клопотання про призначення експертизи без їх участі, зазначивши, що клопотання підтримує.

Відповідач у дане судове засідання не з`явився, при цьому його представник адвокат Гончаров В.В. подав до суду письмові заперечення на клопотання про призначення експертизи, в яких вказує, що зазначений у клопотанні позивача про призначення земельно-технічної експертизи перелік заданих експерту питань скерований на з`ясування обставин, які не матимуть як доказового значення, так і взагалі правового значення для даної справи. Посилаючись на правові висновки Великої Палати Верховного Суду, представник відповідача наголошує, що отриманий позивачем дозвіл на виготовлення проекту землеустрою згідно з рішенням міської ради від 30.10.2018 № 1301 не створив і не створює правових наслідків щодо безумовного отримання ним у власність земельної ділянки площею 0,0301 га та не свідчить про наявність у нього будь-яких прав стосовно цієї земельної ділянки, оскільки такий дозвіл не є правовстановлюючим документом. У той же час, надавши відповідачу ОСОБА_2 безоплатно у власність вільну земельну ділянку площею 0,0976 га згідно з оскаржуваним позивачем рішенням від 14.11.2019 № 1771, міська рада діяла в межах наданих їй дискреційних повноважень у відповідності до приписів чинного законодавства та не допустила жодних порушень прав позивача, про що вказано у відзиві відповідача ОСОБА_2 на позовну заяву. За твердженням представника відповідача, встановлення обставин стосовно того, чи накладається належна на праві власності відповідачу ОСОБА_2 земельна ділянка площею 0,0976 га на земельну ділянку площею 0,0301 га, на яку у позивача не має будь-яких правовстановлюючих документів, а також стосовно того, якої площі та конфігурації надавалася земельна ділянка в АДРЕСА_1 , попередньому власнику для будівництва будинку за цією адресою, не має жодного доказового і правового значення для вирішення спору у даній цивільній справі. Зазначене, своєю чергою, зумовлює відсутність процесуально-правових підстав для призначення земельно-технічної експертизи у цій цивільній справі. На підставі наведеного, просить відмовити у задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення земельно-технічної експертизи у даній справі.

Розглянувши вказане клопотання позивача про призначення експертизи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що предметом позову у даній справі є:

визнання недійсним та скасування п. 1.27 рішення Ужгородської міської ради від 14.11.2019 за № 1771, яким ОСОБА_2 було затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки площею 0,0976 га, кадастровий номер :69:001:0420, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в АДРЕСА_1 , та передано вказану ділянку у власність;

скасування реєстрації земельної ділянки площею 0,0976 га, кадастровий номер :69:001:0420, в поземельній книзі і реєстрацію речового права в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яке зареєстровано виконавчим комітетом Ужгородської міської ради 25.11.2019, номер запису про право (в державному реєстрі прав) 34329725.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що згідно з довідкою Ужгородського міжміського БТІ від 07.06.1979 № 401 за домоволодінням АДРЕСА_1 рахувалася земельна ділянка площею 715 кв.м., що на 261 кв.м. менше площі земельної ділянки, переданої відповідачу ОСОБА_2 у власність згідно з оскаржуваним рішенням Ужгородської міської ради від 14.11.2019 № 1771, а тому, надання відповідачу у власність земельної ділянки площею, більшою за площу ділянки, яка перебувала у користуванні попереднього власника будинку, суперечить положенням ст. 120 ЗК України.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України регламентовано, що однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

За правилами ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

За змістом ч. ч. 1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Як роз`яснено у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Згідно з п. п. 1.2.2 п. 1.2 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), одним із видів основної експертизи є інженерно-технічна, підвидом якої є земельно-технічна експертиза.

За змістом п. п. 6.1. п. 5 розділу ІІ Інструкції основними завданнями земельно-технічної експертизи є: визначення фактичного землекористування земельними ділянками, а саме фізичних характеристик земельних ділянок (конфігурації, площі, промірів тощо); визначення відповідності фактичного розташування будівель, споруд та інших об`єктів відносно меж земельних ділянок їх розташуванню у відповідній технічній документації; визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж та накладання земельних ділянок відповідно до правовстановлювальних документів та документації із землеустрою на ці земельні ділянки; визначення можливості розподілу (порядку користування) земельними ділянками, розробка варіантів їх розподілу (порядку користування); визначення можливих варіантів підходу та проїзду до земельних ділянок, встановлення земельного сервітуту.

Орієнтовний перелік вирішуваних питань земельно-технічної експертизи експерту передбачений п. п. 6.1.1 п. 5 розділу ІІ Інструкції.

Відповідно до положень ч. ч. 3 - 6 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що з метою повного, всебічного й об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі техніки, враховуючи принцип змагальності цивільного судочинства, за яким учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом, та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, у даній справі слід призначити судову земельно-технічну експертизу, а відтак, клопотання позивача про призначення експертизи підлягає до задоволення.

При цьому, з урахуванням обставин справи, предмету позову і поданих доказів суд бере до уваги всі запитання позивача, які останній просить покласти на вирішення експертизи, визначивши остаточний зміст питань: чи накладається ділянка площею 0,0976 га за кадастровим номером :69:001:0420, що належить ОСОБА_2 , на ділянку площею 0,0301 га, надану ОСОБА_1 для відведення у власність згідно з рішенням Ужгородської міської ради «Про надання та відмову у наданні дозволів на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» від 30.10.2018 за № 1301; якої площі та конфігурації надавалася земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , попередньому власнику для будівництва даного будинку, відповідно містобудівної документації та облікових документів.

Вирішуючи питання щодо експерта, який буде проводити експертизу, з метою дотримання вимог об`єктивності проведення експертизи, суд вважає за доцільне з урахуванням обставин справи визначити експерта та доручити її проведення судовому експерту Павлич О.В.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Зважаючи, що для проведення експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Строк проведення експертизи слід визначити два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 11, 12, 13, 103, 104, 252, 259, 353-355 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про призначення земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним та скасування в частині рішення Ужгородської міської ради, скасування реєстрації земельної ділянки задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про визнання недійсним та скасування в частині рішення Ужгородської міської ради, скасування реєстрації земельної ділянки, судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити такі питання:

1. Чи накладається ділянка площею 0,0976 га за кадастровим номером :69:001:0420, що належить ОСОБА_2 , на ділянку площею 0,0301 га, надану ОСОБА_1 для відведення у власність згідно з рішенням Ужгородської міської ради «Про надання та відмову у наданні дозволів на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» від 30.10.2018 за № 1301?

2. Якої площі та конфігурації надавалася земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , попередньому власнику для будівництва даного будинку, відповідно містобудівної документації та облікових документів?

Проведення експертизи доручити судовому експерту Павлич Олександру Васильовичу (вул. Гойди, 14, м. Ужгород, Закарпатська область, 88017).

Для проведення експертизи експерту надати матеріали цивільної справи № 308/13382/20.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зобов`язати сторін у справі надати експерту за його вимогою оригінали чи копії документів, необхідних для проведення експертизи.

Відповідачу ОСОБА_2 надати експерту доступ до об`єкту нерухомого майна, що є предметом дослідження, а позивачу ОСОБА_1 та його представнику адвокату Бойко Богдану Богдановичу можливість бути присутнім під час огляду експертом зазначеного об`єкту.

Витрати, пов`язані з проведенням експертизи, покласти на позивача ОСОБА_1 .

Запропонувати особі, яка заявила клопотання про призначення експертизи, протягом п`ятнадцяти діб з дня отримання рахунку провести оплату експертизи.

Встановити строк проведення експертизи два місяці з дня отримання копії ухвали суду.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвалу про призначення експертизи направити особі, якій доручено проведення експертизи, та учасникам справи.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області А.І. Сарай