Справа № 307/4391/22
Провадження № 2-з/307/20/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову

03 листопада 2022 року м.Тячів

Тячівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Бряник М.М.,

за участю секретаря судового засідання Мельник Б.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тячів заяву представника позивача адвоката Яременко В.О., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , про забезпечення позову в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу, ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки, недійсними,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача адвокат Яременко В.О. звернувся в суд в інтересах ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу, ОСОБА_3 , про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки, недійсними.

3.11.2022 року разом з позовною заявою представник позивача, ОСОБА_4 подав заяву про забезпечення позову, згідно якої просить: вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканці АДРЕСА_1 , а саме на:

- земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :02:003:1192, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування земельної ділянки від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 9728.

- житловий будинок загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 38,4 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_2 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування житлового будинку з надвірними спорудами від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., за реєстровим номером 9736.

Заяву про забезпечення позову мотивовано тим, що 2 листопада ОСОБА_1 звернулася до Тячівського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 та приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу Крец Марини Юріївни про визнання договорів дарування недійсними. Зазначає про наявність підстав вважати, що будинок та земельна ділянка, що на даний час незаконно перебуває у власності ОСОБА_2 , може бути відчужено на користь третіх осіб, та у разі невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду. На підтвердження вказаних обставин вказує, той факт, що відповідачка неодноразово погрожувала позивачці про виселення.

Учасники справи в порядку ст.153 ч.1 ЦПК України в судове засідання не викликалися.

На підставі ст.247 ч.2 ЦПК України, у зв`язку з здійсненням розгляду заяви про забезпечення позову за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши вказану заяву про забезпечення позову, суд дійшов наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що предметом позову в даній цивільній справі є визнання договорів дарування: земельної ділянки від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 9728 та житлового будинку загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 38,4 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_2 від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., за реєстровим номером 9736, недійсними.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; 6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; 7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

Згідно з пунктами 1, 2, 4 частини першої статті 150 ЦПК України, позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову (частина друга цієї статті).

Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді справ про забезпечення позову» № 9 від 22 лютого 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Відповідно до вимог частини третьої статті 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Матеріалами справи встановлено, що в даній цивільній справі позивачем оспорюються договори дарування земельної ділянки, розміром 0,1273 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд з кадастровим номером :02:003:1192 від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 9728 та житлового будинку загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 38,4 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_2 від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., за реєстровим номером 9736, з підстав їх недійсності.

Обгрунтовуючи поданий позов позивач посилається на те, що між сторонами, виник спір з приводу законності укладення договорів дарування земельної ділянки та житлового будинку. Предметом вказаних договорів були земельна ділянка, розміром 0,1273 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд з кадастровим номером :02:003:1192 та житловий будинок, що розташовані за адресою АДРЕСА_2 . Згідно умов договорів дарування земельної ділянки та житлового будинку з надвірними спорудами від 21.06.2019 року, посвідчених приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., вона передала у власність ОСОБА_2 належні їй на праві приватної власності земельну ділянку та житловий будинок з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_2 . Вищезазначені правочини ОСОБА_1 вчинила помилково, оскільки є за національністю Румункою і їй не було забезпечено перекладача та шляхом оману підписала договори дарування з відповідачкою, що значно погіршило її здоров`я.

ОСОБА_2 постійно стверджувала позивачу про приватизацію земельної ділянки, розповідала про те, що буде постійно піклуватися за позивачем. Однак мова не йшла про те, що за це позивач повинна віддати своє єдине нерухоме майно та фактично залишитися на вулиці. Нотаріус не встановила дійсних намірів правочину, не ознайомила позивача зі змістом договору, не було підтверджено однакового розуміння сторонами вчиненого правочину. Вказує, що позивач до цього часу залишається зареєстрованим у житловому будинку, договір дарування якого нею оспорюється.

Представник позивача вказує на існування ризику відчуження відповідачкою цього нерухомого майна, що може суттєво утруднити виконання рішення суду або ж зробить його виконання взагалі неможливим.

Окрім цього суд бере до уваги ту обставину, що за наявності витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності за ОСОБА_2 , подарованого їй позивачкою згідно оспорюваних договорів дарування нерухомого майна, таке безперешкодно може бути відчужено відповідачкою на користь третіх осіб, що також зробить неможливим виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Враховуючи наведене, з`ясувавши обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, суд вбачає доцільним вжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на належні ОСОБА_2 на підставі договорів дарування земельної ділянки та житлового будинку від 21.06.2019 року, посвідчених приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., зареєстрованих в реєстрі за № 9728, 9736, земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :02:003:1192 та житловий будинок загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 38,4 кв.м., що розташовані за адресою АДРЕСА_2 .

За змістом частин першої - другої, пункту 1 частини четвертої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів.

Беручи до уваги, похилий вік позивачки її стан здоров`я та належне обґрунтування про її перебування у незадовільному матеріальному стані, зокрема щодо відсутності у неї доходів, що підтверджено долученою до матеріалів позовної заяви довідкою про відсутність відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 28 жовтня 2022 року, а також відсутність підстав вважати, про можливість настання негативних наслідків, в результаті забезпечення позову обраним заявником шляхом, суд не вбачає підстав для застосування заходів зустрічного забезпечення

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 1-18, 149-150, 153, 154, 157, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву адвоката, ОСОБА_4 , який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного нотаріуса Тячівського районного нотаріального округу, ОСОБА_3 про визнання договорів дарування житлового будинку та земельної ділянки, недійсними задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,1273 га, кадастровий номер :02:003:1192, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , та яка на праві приватної власності належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування земельної ділянки від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Закарпатської області Крец М.Ю., зареєстрованого в реєстрі за № 9728.

- житловий будинок загальною площею 113,7 кв.м., житловою площею 38,4 кв.м., що розташований за адресою АДРЕСА_2 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_2 на підставі договору дарування житлового будинку з надвірними спорудами від 21.06.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Тячівського районного нотаріального округу Крец М.Ю., за реєстровим номером 9736.

Копію ухвали надіслати для виконання в Тячівський районний відділ державної виконавчої служби у Тячівському районі Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та учасникам справи для відому.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому для виконання судових рішень, її оскарження не зупиняє її виконання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в пятнадцятиденний строк з дня його проголошення (складання.

Головуючий М. М. Бряник