У Х В А Л А

15 листопада 2022 року

м. Київ

справа №761/21924/20

провадження № 22-з/824/819/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кравець В.А. (суддя-доповідач)

суддів - Желепи О.В., Мазурик О.Ф.

за участю секретаря судового засідання - Шевчук А.В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Волкова Анастасія Олександрівна

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Волкова Анастасія Олександрівна про визнання недійсним договору дарування квартири, витребування квартири, витребування майна з чужого незаконного володіння за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернулася до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 , укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідченого 04 липня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Волковою А.О., реєстраційний номер №218 та витребування на користь позивача від ОСОБА_7 квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 14 травня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Під час розгляду апеляційної скарги 22 серпня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 звернулася до апеляційного суду із заявою про забезпечення позову.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року заяву представникапозивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 про забезпечення позову - задоволено частково.

Накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 .

У задоволенні іншої частини заяви - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_6 - залишено без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року - залишено без змін.

19 жовтня 2022 року представник відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 звернулася до апеляційного суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року, шляхом зняття арешту з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 00) та належить ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

14 листопада 2022 року апеляційним судом отримано заперечення на заяву про скасування заходів забезпечення позову від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_6 , в яких вона просить відмовити у задоволення поданої заяви.

Зазначає, що 25 жовтня 2022 року ухвалою Верховного суду відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року. Ухвалою Верховного Суду від 04 листопада 2022 року зупинено дію вказаних судових рішень в частині скасування заходів забезпечення позову.

Також зауважує, що арешт, накладений ухвалою Київського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року, вже фактично знятий, що підтверджується довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень №313643867 від 28 жовтня 2022 року.

14 листопада 2022 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_8 про розгляд заяви без участі відповідача та її представника, в якій вимоги заяви про скасування заходів забезпечення позову остання підтримала.

Виходячи зі змісту частини другої вказаної статті клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала.

Представник ОСОБА_2 у судовому засіданні вимоги заяви підтримала та просила задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, своїх представників не направили, причини неявки суду не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи до апеляційного суду не надходили, у зв`язку з чим колегією суддів вирішено розглядати заяву за відсутності осіб, що не з`явилися.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та обговоривши заяву про скасування заходів забезпечення позову, уважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до вимог статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи ж забезпечення позову відповідно до змісту статті 150 ЦПК України забезпечуються, зокрема, накладенням арешту на майно відповідача.

Згідно з частиною другою статті 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За змістом частин сьомої - дев`ятої вказаної статті у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

З матеріалів справи убачається, що ухвалою Київського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 .

Постановою Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року, яким відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання недійсним договору дарування квартири, витребування квартири, витребування майна з чужого незаконного володіння,залишено без змін.

Разом з тим, як установлено судом, ухвалою Верховного Суду від 25 жовтня 2022 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника громадянина Республіки Кіпр ОСОБА_1 - адвоката Льовочкіної Валерії Михайлівни на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року.

Ухвалою Верховного Суду від 04 листопада 2022 року зупинено дію рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 04 жовтня 2022 року в частині скасування заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на кв. АДРЕСА_1 , до закінчення їх перегляду в касаційному порядку.

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені статті 149-159 ЦПК України.

Забезпечення позову по суті - це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Як зазначено вище, порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення - ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Таким чином, з огляду на зазначене та виходячи з положень частини дев`ятої статті 158 ЦПК України, заява представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову шляхом зняття арешту з квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_4 , є передчасною, оскільки розгляд справи не завершений, судове рішення по суті не прийнято, а отже й потреба у забезпеченні позову не відпала.

На підставі викладеного, колегія суддів доходить висновку про відмову у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Відмова у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню до суду з такою заявою у разі наявності підстав, передбачених статтею 158 ЦПК України.

Керуючись статтями 149, 150, 158 ЦПК України Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено «15» листопада 2022 року.

Головуючий В.А. Кравець

Судді О.В. Желепа

О.Ф. Мазурик