У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Кушнір С.І.

за участю секретаря Федоренко Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Верхотурова Олега Олексійовича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації прав власності, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачів в якому просить:

скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 , на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, загальною площею 38,2 кв.м., житловою площею 21,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, проведену державним реєстратором приватним нотаріусом КМНО Чорнєй В.В. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №50523673 від 27.12.2019;

визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради, що прийняте на ХІ сесії VІІІ скликання №115/9194 від 28.07.2020 р. «Про приватизацію» громадянкою ОСОБА_2 земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ;

скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 , на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, загальною площею 38,2 кв.м., житловою площею 21,2 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, проведену державним реєстратором приватним нотаріусом КМНО Клішиним Д.А.. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №60193569 від 06.09.2021 р.;

скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 , на земельну ділянку площею 0,0463 га (кадастровий номер 800000000:69:179:0027) за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, проведену державним реєстратором приватним нотаріусом КМНО Черняком А.Л.. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №55937298 від 25.12.2020 р.;

скасувати в Державному земельному кадастрі державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,0463 га (кадастровий номер 800000000:69:179:0027) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (код КВЦПЗ - 02.01) за адресою: АДРЕСА_1

Одночасно з позовною заявою, представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій представник просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на не рухоме майно відповідача ОСОБА_3 .

В обґрунтування необхідності забезпечення позову позивач вказує на наступне.

Так, 23.12.2020 позивач успадкував від своєї матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , 1/9 частину житлового будинку з відповідними надвірними будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідчене державним нотаріусом П`ятого Київського нотаріального округу Гриценко О.В.

Після отримання позивачем свідоцтва про право на спадщину за законом №8-782 від 23.12.2020, до нього звернулась ОСОБА_2 , яка зазначила, що успадковане нерухоме майно позивача належить саме їй на праві особистої приватної власності, та знаходиться на приватизованій нею земельній ділянці.

Пізніше, як стало відомо позивачу, відповідач ОСОБА_2 у незаконний спосіб, без відповідних правовстановлюючих документів, оформив право власності на неіснуючий житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за неіснуючою адресою: АДРЕСА_1 , з метою подальшого незаконного набуття у власність земельної ділянки, яка належить територіальній громаді.

Представник зазначає, що відповідно даних Реєстру адрес у м. Києві не зафіксовано відомості про документи щодо присвоєння поштової адреси, а Солом`янською районною у м. Києві державною адміністрацією не видавалось розпорядження щодо присвоєння чи зміни адреси об`єкта нерухомості на АДРЕСА_1 .

Рішенням Київської міської ради №115/9194 від 28.07.2020 передано у власність відповідачу ОСОБА_2 земельну ділянку (кадастровий номер №800000000:69:179:0027) для будівництва і обслуговування неіснуючого житлового будинку за неіснуючою адресою: АДРЕСА_1 .

Так, на незаконно приватизованій земельній ділянці знаходиться частина успадкованого нерухомого майна позивача, а саме: сарай в літері В1, площею 21.9 кв.м., огорожі №5-6, ворота №7, група приміщень №1 (№1-6) загальною площею 33,9 кв.м. будинку садибного типу, за адресою: АДРЕСА_1 .

Також представник зазначає, що відповідно інформаційної довідки №295662679 від 21.01.2022 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач ОСОБА_2 передала у власність відповідачу ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 06.09.2021 №1333, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Клішиним Д.А., незаконне домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, відповідно інформаційної довідки №295664236 від 21.01.2022 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач ОСОБА_2 передала у власність відповідачу ОСОБА_3 на підставі договору дарування від 25.12.2020 №736, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Черняк А.Л., незаконно приватизовану земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивача зауважує на тому, що на момент подачі позову, відповідач ОСОБА_3 вимагає від позивача негайного звільнення успадкованого нерухомого майна позивачем та вивезти речі з нього, зазначивши, що у разі не виконання даної вимоги, відповідач ОСОБА_3 зруйнує таке майно.

Таким чином, представник позивача зазначає, що відповідач ОСОБА_3 , як власник незаконно приватизованої земельної ділянки та незаконного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , може здійснити їх відчуження, що значно ускладнить відновлення порушених прав позивача, та буде підставою для ускладнення або унеможливлення виконання рішення суду.

Враховуючи вищевикладене, представник позивача просить заяву задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши письмові докази, подану заяву про забезпечення позову та матеріали позовної заяви, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Тобто, однією із причин, в зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення.

При цьому закон не вимагає надання будь-яких доказів існування можливості утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а лише вимагає подання відповідної заяви про це у вигляді, передбаченому ч. 1 ст. 149 ЦПК України.

З точки зору закону, значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму ВСУ №9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

При цьому, під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605 цс16 від 25.05.2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення Апеляційного суду м. Києва, та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2018 у справі №922/4587/13.

Встановлено, що предметом позову є скасування державної реєстрації прав власності.

Відповідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №295662679 від 21.01.2022 р. ОСОБА_3 належить на праві власності майно, а саме: житловий будинок, з господарськими будівлями і спорудами, об`єкт житлової нерухомості: Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 Опис об`єкта: Загальна площа (кв.м): 38,2, житлова площа (кв.м): 21,2. Кадастровий номер: 800000000:69:179:0027. Адреса: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка: Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000 Опис об`єкта: Загальна площа 0,0463 га. Кадастровий номер: 800000000:69:179:0027. Адреса: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи подану заяву, суд бере до уваги характер спірних правовідносин, вагомість поданих доказів та виходить з висунутих у цій справі позовних вимог, а відтак, суд на даній стадії приходить до висновку, що невжиття таких заходів як накладення арешту на майно, може призвести до утруднення чи невиконання можливого рішення суду.

Враховуючи наявність спору між сторонами, обсяг позовних вимог, враховуючи також вимоги співмірності виду забезпечення позову із заявленими вимогами, приймаючи до уваги предмет та ціну позову, суд вважає обґрунтованими вимоги представника позивача щодо накладення арешту на нерухоме майно відповідача, так як за викладених заявником обставин, невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Обраний захід забезпечення позову є співмірним з заявленими позивачем вимогами, а тому заява про забезпечення позову підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 149-153, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Верхотурова Олега Олексійовича про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Київської міської ради, ОСОБА_3 про скасування державної реєстрації прав власності - задовольнити.

Накласти арешт на майно, що належить на праві власності ОСОБА_3 , а саме:

- житловий будинок, з господарськими будівлями і спорудами, об`єкт житлової нерухомості: Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000 Опис об`єкта: Загальна площа (кв.м): 38,2, житлова площа (кв.м): 21,2. Кадастровий номер: 800000000:69:179:0027. Адреса: АДРЕСА_1 ;

- земельна ділянка: Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000 Опис об`єкта: Загальна площа 0,0463 га. Кадастровий номер: 800000000:69:179:0027. Адреса: АДРЕСА_1 .

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІПН: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Київська міська рада, адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36;

Відповідач: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. В разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги апеляційним судом.

Суддя Кушнір С.І.