Справа № 182/1619/18
Провадження № 2-п/0182/22/2022
У Х В А Л А

Іменем України

11.11.2022 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кобеляцька-Шаховал І.О., розглянувши заяву адвоката Шашликова Дениса Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебувала цивільна справа за позовом ПАТ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Заочним рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року позовні вимоги ПАТ «Приватбанк» були задоволені. Стягнуто на користь ПАТ «Приватбанк» з ОСОБА_1 заборгованість по кредиту в сумі 113 108 грн. 71 коп. (яка складається з: 8 000, 00 грн. заборгованість по кредиту; 95 406, 57 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 3 839, 82 грн. заборгованість за пенею; 500, 00 грн. штраф (фіксована частина); 5 362, 32 грн. штраф (процентна складова) та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762 грн. 00 коп. А всього 114 870 грн. 71 коп.

02 листопада 2022 року на адресу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшла заява про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року, оскільки вважає, що рішення ухвалено з порушенням норм чинного законодавства, виходячи з наступного. Так, відповідачу про ухвалене вищевказане заочне рішення стало відомо 19 жовтня 2022 року, при цьому, про судовий розгляд він був повідомлений неналедженим чином, хоча в рішенні суду зазначено, що в судове засідання відповідач, будучи належним чином повідомленим, не з`явився, повістки про виклик до суду повернутися з відміткою «за строками зберігання». Отже, під час розгляду справи, відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався, як наслідок, був позбавлений можливості заперечувати стосовно пред`явлених позовних вимог. Крім цього, зазначає та вважає, що пред`явленні позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки банк в позовній заяві вказує, що між сторонами було укладено договір б/н, у вигляді анкети-заяви, згідно якої відповідач отримав кредит в розмірі 8 000 грн. 00 коп. Однак, до позовної заяви позивач жодного кредитного договору надано не було, хоча анкета-заява, в даному випадку, не може бути належним та допустити доказом отримання кредиту, а також надана копія не може свідчити про те, що саме відповідачем було здійснено її підпис. Таким чином, вказані обставини не можуть свідчити про те, що між сторонами наявні кредитні зобов`язання, а тому дані обставини слід встановити та дослідити в судовому засідання. Тому, враховуючи вищевикладені обставини, представник заявника просить суд задовольнити заяву, заочне рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року скасувати та справу призначити до судового розгляду в загальному порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, у їх сукупності, вважає, що вимоги представника заявника про скасування заочного рішення необґрунтовані, обставини, викладені в заяві, не підтверджуються наявними в матеріалами справи доказами.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ст.285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема, обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Як встановлено судом, 06 березня 2018 року ПАТ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (а.с.1-3). Згідно із вимогами ч.6 ст.187 ЦПК України, 12 березня 2018 року суд звернулась до адресно-довідкового підрозділі ГУ ДМС в Дніпропетровській області з запитом стосовно надання відомостей про реєстрацію місця проживання відповідачів по справі. Згідно отриманої відповіді на запит суду від 27 березня 2018 року, місцем реєстрації та проживання відповідача є адреса, яка зазначена в позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 (а.с.45). Крім цього, в матеріалах справи міститься копії паспорту відповідачки, відмітка про місце реєстрацію якої, також співпадає з адресою, яка зазначена в позовній заяві (а.с.33). Тому, Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 березня 2018 року по даній справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та відповідачці було встановлено строк для надіслання (надання) до суду відзиву, у відповідності до ст.178 ЦПК України, на позовну заяву і всіх доказів, що підтверджують заперечення проти позову (а.с.46-47). Вищевказана ухвала суду, разом з додатками, у відповідності до вимог чинного законодавства була направлена відповідачу за останньою відомою адресою його місця реєстрації та перебування. Однак, відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався, конверт, який був направлений за адресою останнього відомого його місця проживання повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.48). Тому, у відповідності до ст.131 ЦПК України, вищевказане дає підстави вважати, що повістка про виклик до суду була доставлена та свідчить про те, що відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи. У відповідності до ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Тому, на підставі викладеного, Нікопольським міськрайонний судом Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року було ухвалено рішення про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості на користь АТ КБ «Приватбанк» (а.с.51-52).

Що стосується посилань представника заявника на ту обставину, що відповідач є такою особою, яка належним чином не повідомлена про розгляд справи, то суд до уваги дане твердження не приймає, виходячи з вищевикладеного. А також вважає за необхідне зазначити, що, виходячи із вимог п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України та ч.8 ст.128 ЦПК України, згідно з якими, судові повістки надсилаються фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку; днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Матеріалами справи підтверджено, що на час ухвалення заочного рішення судові повістки про виклик із зазначенням місця, дати та часу розгляду справи направлялись за адресою місця реєстрації, яка зазначена в позовній заяві, у відповідності до адресної довідки, а також адреси місця реєстрації, яка зазначена в паспорті громадянина України, що, в даному випадку, є ідентичними адресами.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто, докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Скасування заочного рішення можливе за наявності обставин: поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити суд; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини (наприклад, неотримання судової повістки про виклик до суду), що об`єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання. Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Тобто, підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що було вжито всі можливі та передбачені процесуальним законодавством заходи щодо повідомлення відповідачів про дату, час та місце розгляду даної цивільної справи по суті і перешкоди для заочного розгляду справи були відсутні. Всі доводи представника заявника щодо безпідставності позовних вимог ґрунтуються виключно на переоцінці доказів та припущеннях, не повідомлено суду істотних обставин, які мають значення для вірного вирішення справи. Тобто, фактично заява про перегляд заочного рішення зводиться до того, що представник зі змістом рішення не згоден, а тому всі посилання в заяві судом не беруться до уваги. Встановлення факту правильного чи неправильного застосування судом першої інстанції матеріальних чи процесуальних норм при вирішенні справи належить до компетенції судів апеляційної інстанції.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, а також те, що всі посилання в заяві про скасування заочного рішення фактично зводяться до незгоди з рішенням суду, до переоцінки доказів, які були досліджені судом, суд вважає, що заяву про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст.280, 288 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву адвоката Шашликова Дениса Геннадійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про перегляд заочного рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 17 липня 2018 року по цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал