У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

18 листопада 2022 року

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Барашивець Т.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_3

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Медіа Плаз»

про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з позовною заявою про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 23.12.2021 матеріали цивільної справи 296/10710/21 передані за підсудністю до Богунського районного суду м. Житомира.

Ухвалою судді від 12.08.2022 у даній справі було відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 06.09.2022 за відповідним клопотанням представника відповідача здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження без виклику (повідомлення) сторін, в розгляд справи за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін; призначено судове засідання на 14:30 год 11.10.2022.

Водночас, 02.09.2022 до суду надійшло клопотання представника відповідача ОСОБА_2 , у якому він просив позовну заяву залишити без руху, у зв`язку з тим, що позивачем не сплачено судовий збір при зверненні до суду з позовною вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Вказане клопотання було підтримано представником відповідача в судовому засіданні.

Натомість, разом з позовною заявою позивачем було додано клопотання про звільнення від сплати судового збору; клопотання з такою ж вимогою подано представником позивача в засіданні 17.10.2022. В судовому засіданні представник позивача також просив задовольнити клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Заслухавши доводи учасників, дослідивши матеріали справи, розглянувши вказані заяву та клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Як встановлено ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У Рішенні від 15 жовтня 2013 року №8-рп/2013 у справі № 1-13/2013 Конституційний Суд України зазначив, що поняття «заробітна плата» і «оплата праці», які використано у законах, що регулюють трудові правовідносини, є рівнозначними в аспекті наявності у сторін, які перебувають у трудових відносинах, прав і обов`язків щодо оплати праці, умов їх реалізації та наслідків, що мають настати у разі невиконання цих обов`язків, а також дійшов висновку, що під заробітною платою, що належить працівникові, необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, установлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

Таким чином, заробітною платою є винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку роботодавець (власник або уповноважений ним орган підприємства, установи, організації) виплачує працівникові за виконану ним роботу (усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій).

Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України «Про оплату праці», за змістом якої заробітна плата складається з основної та додаткової заробітної плати, а також з інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки), яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці, яка включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати - це виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Трудовий договір повинен укладатись, як правило, у письмовій формі (частина перша статті 24 КЗпП України) або оформлюватись наказом чи розпорядженням роботодавця (частина третя статті 24 КЗпП України).

Припинення, розірвання трудового договору пов`язано зі звільненням працівника.

За змістом норм чинного законодавства, середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу та середній заробіток за затримку виплати розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

З огляду на викладене, пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку виплати розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Подібного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16.

Частиною 3 ст.177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Позивач та її представник у відповідних клопотаннях просили звільнити позивача від сплати судового збору, з тієї причини, що позивач має скрутний матеріальний стан.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки з наданої позивачем копії довідки Пенсійного фонду України (форма ОК-5) вбачається, що розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік. Будь-яких доказів, які підтверджують скрутне матеріальне становище позивача на час звернення з позовом до суду, позивачем не надано.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу майнового характеру, пред`явлену фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, враховуючи те, що заявлено вимогу майнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками на 01.01.2021 в сумі 908,00 на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати до суду докази його сплати або повідомити суду відповідною заявою щодо наявності інших підстав для звільнення від сплати судового збору, що має бути підтверджено належними доказами.

Відповідно до ч.11-13 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на те, що позивачем подано позов, який не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, а саме позовна заява не оплачена судовим збором, що виявлено після відкриття провадження у справі,суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк, достатній для усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 4, 177, 187 України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 та клопотання представника позивача ОСОБА_1 про звільнення позивача від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Медіа Плаз» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення виявлених недоліків строк, що не перевищує 5 (п`яти) календарних днів з моменту отримання копії ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова