Справа № 405/1976/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді Драного В.В.

за участю секретаря Дятел О.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилась спадщина на будинок, який знаходиться у АДРЕСА_1 , право власності на який мати набула на підставі договору довічного утримання укладеного 27.10.2000 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (тіткою позивача). За життя матері та тітки існувала домовленість, що спадкоємцем майна матері буде брат (відповідач), а спадкоємцем майна тітки буде позивач. Після смерті матері він (позивач) заяву про прийняття спадщини не подавав, оскільки йому було відомо, що своє майно мати заповіла брату. Після смерті тітки 29.11.2020 року, позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, внаслідок чого отримав відповідь про пропущення процесуального строку для прийняття спадщини, а також був повідомлений про те, що будинок де позивач проживав з дружиною та тіткою, за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності його матері ОСОБА_3 , яка за життя склала на нього заповіт, яким заповіла вказаний будинок позивачу. Вказує, що ні про договір довічного утримання, ні про заповіт матері на його ім`я йому нічого не було відомо.

За таких обставин, вважає, що строк для подання заяви на прийняття спадщини пропустив з поважних причин та просить визначити йому додатковий строк терміном три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.05.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, витребувано з Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 (м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 1Б) належним чином завірену копію спадкової справи № 443/2012 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

15.07.2021 року за вх. № 17534 до суду надійшла копія витребуваної спадкової справи.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27.07.2021 року підготовче провадження було закрито, призначений розгляд справи по суті.

Представник позивача адвокат Нофенко Ю. В. подала до суду заяву в якій підтримала позов, посилаючись на викладене в ньому, просила його задовольнити та розглядати справу без її участі.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку (а.с. 99), про причини неявки суду не повідомлено, відзиву на позовну заяву не надано.

Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 78 років померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 26.09.2012 року, виданим міським відділом по державній реєстрації смертей Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 2465 (а.с. 16, 36).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на майно померлої.

13.10.2010 року ОСОБА_3 склала заповіт посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С., зареєстрованого в реєстрі за № 5210, яким заповіла ОСОБА_2 все своє майно (а.с. 54).

Згідно заповіту складеного 04.11.2011 року та посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Прохор Л.Є., зареєстрованого в реєстрі за № 1497, ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 47).

Постановою державного нотаріуса Кропивницької міського державної нотаріальної контори № 1 за № 44/02-31 від 12.03.2021 року відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском останнім строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця (а.с. 20).

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Верховний Суд України у постанові від 04 листопада 2015 року у справі

№ 6-1486цс15, виклав правовий висновок, згідно з яким право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживає зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний за змістом правовий висновок, викладено Верховним Судом України у постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12.

З матеріалів справи вбачаться, що 27.10.2000 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 було укладено договір довічного утримання, за умовами якого ОСОБА_5 передає у власність ОСОБА_3 належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на умовах довічного утримання (а.с. 15).

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 виданого 30.11.2020 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с. 18), тобто через вісім років після смерті ОСОБА_3 .

З матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , вбачається, що свідоцтво про право на спадщину за заповітом на будинок за адресою: АДРЕСА_2 , отримав ОСОБА_2 .

Відомостей щодо спадкування будинку за адресою: АДРЕСА_1 матеріали спадкової справи не містять.

У позовній заяві позивач зазначив, що пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки в родині існувала домовленість, що майно, яке належало їх з відповідачем матері, а саме: будинок за адресою: АДРЕСА_2 , успадкує брат (відповідач), а майно, яке належало ОСОБА_6 , а саме: будинок за адресою: АДРЕСА_1 , успадкує позивач.

Як стверджує позивач про договір довічного утримання укладений між ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , а також заповід ОСОБА_3 на ім`я позивача, останньому не було відомо.

Отже, у межах шестимісячного строку позивач не вчиняв дії, спрямовані на прийняття спадщини після смерті свої матері, оскільки не знав про договір довічного утримання, яким мати набула права власності на майно, яке належало ОСОБА_5 , вважав, що власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 , є його тітка, а не мати, та звернувся до нотаріуса з питанням оформлення спадщини лише після смерті ОСОБА_5 , тобто зі спливом строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим позовна заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 19, 76, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати у справі залишити по фактично понесеними позивачем.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного

суду м. Кіровограда В.В. Драний