Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/63/22
Провадження № 2/376/303/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" липня 2022 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: Головуючого судді - Коваленка О.М.,

за участі секретаря - Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вищевказаним позовом.

В обґрунтування позову позивачка вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Рудянської сільської ради Сквирського району Київської області 01.03.2018 року.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом у складі житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 61,2 кв.м, житловою площею 27,4 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами.

Згідно рішення Сквирського районного суду Київської області від 30.03.2015 року ОСОБА_3 позбавлений батьківських прав відносно своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_1 , 1998 року народження, та ОСОБА_2 , 2002 року народження.

ОСОБА_1 як неповнолітню передали під опіку Органу опіки та піклування Рудянської сільської ради Сквирського району Київської області, її рідну сестру, відповідача у справі ОСОБА_2 , яка на час ухвалення рішення суду була малолітньою, передали під опіку бабі ОСОБА_4 , жительці смт. Оратів Вінницької області.

Позивачка є спадкоємцем першої черги за законом та прийняла спадщину після смерті батька шляхом постійного проживання разом з ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, що підтверджується довідкою виконкому Сквирської міської ради від 28.01.2021 року №35, і не заявила про відмову від неї, проте оформити спадщину в нотаріуса не може, оскількивідсутні документи, що підтверджують реєстрацію речових прав на нерухоме майно за спадкодавцем.

Відповідач у справі ОСОБА_2 , спадкоємець першої черги за законом, має намір звернутися до суду з окремим позовом про визнання права власності на належну їй частину спадкового майна після смерті батька ОСОБА_3 .

З урахуванням наведеного позивачка просить суд:

Визнати за нею, ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 61,2 кв.м, житловою площею 27,4 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами, у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилась, її представник ОСОБА_5 подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов ОСОБА_1 підтримує та просить його задовольнити (а.с.23,24,38).

Відповідачка ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилась, її представник ОСОБА_6 подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги ОСОБА_1 визнає у повному обсязі, заперечень не має (а.с.39).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1,4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання на підставі вимог ст. ст. 200,206,211, 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що згідно рішення Сквирського районного суду Київської області від 30.03.2015 року ОСОБА_3 позбавлений батьківських прав відносно своїх дітей ОСОБА_1 , 1998 року народження, та ОСОБА_2 , 2002 року народження. Позивача ОСОБА_1 як неповнолітню передали під опіку Органу опіки та піклування Рудянської сільської ради Сквирського району Київської області. Її малолітньою сестру, відповідача у справі ОСОБА_2 , передали під опіку бабі ОСОБА_4 , жительці смт. Оратів Вінницької області (а.с.7-8).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Рудянської сільської ради Сквирського району Київської області 01.03.2018 року, актовий запис № , (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом у складі житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 61,2 кв.м, житловою площею 27.4 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами, який належав померлому на підставі Договору дарування від 01 вересня 2004 року (а. с. 10).

Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Згідно з вимогами ч. 1,3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Позивачка ОСОБА_1 , відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька, що підтверджується копією Свідоцтва про народження позивачки Серія НОМЕР_2 , актовий запис № 853 (а. с. 6) та прийняла спадщину після смерті батька шляхом постійного проживання разом з ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, що підтверджується Довідкою виконкому Сквирської міської ради від 28.01.2021 року №35, і не заявила про відмову від неї, проте оформити спадщину в нотаріуса не може, оскільки відсутні документи, що підтверджують реєстрацію речових прав на нерухоме майно за спадкодавцем (а.с.17).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що позивачка ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті батька шляхом постійного проживання разом з ним на час відкриття спадщини і не заявила про відмову від неї, оформити спадщину належним чином не має можливості, оскільки відсутні документи, що підтверджують реєстрацію речових прав на нерухоме майно за спадкодавцем, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як звернутися до суду з даним позовом позивачка не може, тому позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 2, 4, 12, 13, 76, 81, 211, 247, 258, 259, 263-265, 351, 352, 354 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1261, 1268, 1297 ЦК України, суд

Вирішив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , право власності на 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 , загальною площею 61,2 кв.м, житловою площею 27,4 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами, у порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.uа

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя О.М. Коваленко