Справа № 136/1427/22
провадження № 2/136/367/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" листопада 2022 р. м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Кривенка Д.Т.,

за участю секретаря судового засідання Марчук Н.А.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Липовець, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 до Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно по спадщині за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулася до суду з позовом до Турбівської селищної ради (далі відповідач), у якому просила:

- встановити юридичний факт про те, що померлий ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та померлий ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , були двоюрідними братами;

- визнати за позивачем право власності по спадщині за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , який ще за життя, прийняв спадщину, після свого двоюрідного брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Разом з тим, ОСОБА_3 за життя прийняв спадщину після смерті його матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відтак до складу спадкового майна увійшов житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є дружиною померлого і звернувшись до нотаріуса, позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на згаданий житловий будинок у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини її чоловіка та його двоюрідного брата, після якого він прийняв спадщину, але не оформив спадкових прав.

Викладені обставини слугували підставою для звернення до суду.

Ухвалою суду від 03.10.2022 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву, витребувано спадкові справи.

Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, однак представник подав заяву про визнання позову та про розгляд справи без його участі.

У судове засідання позивач та її представник не з`явились, однак остання у своїй заяві просила суд про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримала та просила його задовольнити.

Суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи при цьому фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом.

Суд, дослідивши зібрані докази, встановив наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Згідно з матеріалів спадкової справи №79/2013 від 17.09.2012 померлий ще за життя, подавши вчасно заяву до нотаріуса прийняв спадщину, після свого двоюрідного брата ОСОБА_3 , який, не залишивши заповіт, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, а інші спадкоємці, які б прийняли спадщину ОСОБА_3 відсутні. Разом з тим, як вбачається з матеріалів спадкової справи №114/2012 від 19.03.2012 ОСОБА_3 ще за життя, подавши вчасно заяву до нотаріуса, прийняв спадщину після смерті його матері ОСОБА_4 , яка за заповітом від 10.06.2010 заповіла йому житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 і померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Позивач є дружиною померлого, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу і згідно з матеріалів спадкової справи №82/2018 від 21.12.2017, вчасно подавши до нотаріуса заяву, прийняла спадщину ОСОБА_2 , а інші його спадкоємці від своєї частки у спадщині відмовилися. Відтак до складу спадкового майна ОСОБА_2 увійшов житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Звернувшись до нотаріуса, позивач отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на даний житловий будинок у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини її чоловіка та його двоюрідного брата, після якого він прийняв спадщину, але не оформив спадкових прав. Згідно з довідкою, виданою Турбівською селищною радою від 17.11.2022 підтверджується, що ОСОБА_3 проживав зі своєю матір`ю ОСОБА_4 та був двоюрідним братом ОСОБА_2 .

Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як визначено в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.

Згідно з п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Судом встановлено, що наявні у матеріалах справи письмові докази, які суд вважає належними, допустимими й такими, які у своїй сукупності дають змогу підтвердити той факт, що померлий ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та померлий ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , були двоюрідними братами, а встановлення такого факту породжує юридичні наслідки для позивача, як дружини покійного ОСОБА_2 , оскільки останній прийняв спадщину двоюрідного брата і попри те, що не зміг її оформити, все ж до його спадкової маси входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , який намагається успадкувати позивач від свого чоловіка.

Разом з тим, згідно зі ст. 1261 ЦК у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців з часу відкриття спадщини.

Судом було встановлено, що ОСОБА_2 ще за життя, подавши вчасно заяву до нотаріуса прийняв спадщину, після свого двоюрідного брата ОСОБА_3 , який, не залишивши заповіт, а інші спадкоємці, які б прийняли спадщину ОСОБА_3 відсутні. Разом з тим, ОСОБА_3 ще за життя, подавши вчасно заяву до нотаріуса, прийняв спадщину після смерті його матері ОСОБА_4 , яка за заповітом від 10.06.2010 заповіла йому житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Позивач є дружиною ОСОБА_2 і згідно з матеріалів його спадкової справи, вчасно подавши до нотаріуса заяву, прийняла його спадщину, а інші його спадкоємці від своєї частки у спадщині відмовилися. Однак, коли позивач звернулась до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , то отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, де нотаріус відмовила у видачі свідоцтва у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини її чоловіка та його двоюрідного брата, після якого він прийняв спадщину, але не оформив спадкових прав. Але оскільки у цьому процесі, було встановлено юридичний факт про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були двоюрідними братами, тому наявність не визнаних прав позивача, як дружини ОСОБА_2 є очевидною та підлягає захисту в спосіб, що нею обраний.

Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач і які не оспорює відповідач, на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи, а також у своїй сукупності вони дають змогу дійти висновку про наявність обставин, які входять до предмета доказування. Крім того, представник відповідача визнав позов під час судового розгляду. Суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Інших належних та допустимих доказів на противагу вищезазначених висновків суду в ході судового розгляду не встановлено.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що вимоги про встановлення юридичного факту про те, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 були двоюрідними братами, а також про визнання за позивачем право власності по спадщині за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , ґрунтуються на нормах чинного законодавства, а тому підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 200, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) до Турбівської селищної ради Вінницького району Вінницької області (місцезнаходження: вул. Миру 42, смт. Турбів, Вінницький р-н, Вінницька обл., ЄДРПОУ - 04326230) про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно по спадщині за законом задовольнити.

Встановити юридичний факт про те, що померлий ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та померлий ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , були двоюрідними братами.

Визнати за ОСОБА_1 право власності по спадщині за законом на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30-ти днів до Вінницького апеляційного суду через Липовецький районний суд Вінницької області. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів із дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Дмитро КРИВЕНКО