КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-з/947/860/22
УХВАЛА

14.11.2022 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Калініченко Л.В.

при секретарі Матвієвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі в порядку загального позовного провадження клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського районного суду міста Одеси на розгляді в порядку загального позовного провадження перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, на підтвердження укладення якого було складено розписку від 03.02.2018 року, у розмірі 54000,00 доларів США, що еквівалентно 1474529,40 гривень, відсотки за період з 03.02.2018 року по день ухвалення рішення суду, які на день подання позову до суду складають 20806,64 долара США, що еквівалентно 568148,20 гривень, три відсотки річних від простроченої суми заборгованості за період з 01.01.2019 року по день ухвалення рішення суду, які на день подання позову до суду складають 2645,63 долара США, що еквівалентно 72241,83 гривні.

02.11.2022 року до суду надійшло в електронній формі клопотання від представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення судово-почеркознавчої експертизи, в якій останній з урахуванням уточнень висловлених у судовому засіданні 14.11.2022 року, просить суд призначити вказану експертизу, проведення якої доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України на вирішення яких поставити наступне питання:

1. Чи виконаний рукописний текст та підпис у борговій розписці від 03.02.2018 року, складеній від імені ОСОБА_1 , особисто ОСОБА_1 чи іншою особою від його імені?

В обґрунтування клопотання, представник посилається на те, що предметом розгляду цієї справи є стягнення з відповідача заборгованості за борговою розпискою від 03.02.2018 року, складеній від імені ОСОБА_1 . Однак, як стверджує відповідач, він її особисто не складав та не підписував, а подана розписка складена іншою особою від його імені, за наслідком чого, у відповідача відсутній зобов`язання за поданою позивачем борговою розпискою.

Приймаючи, що для встановлення виконавця підпису та почерку у спірній розписці необхідні знання в галузі науці, а також з метою доведення належними доказами заперечення проти позову, представник відповідача вважав за необхідне призначити по справі судово-почеркознавчу експертизу.

У судовому засіданні 14.11.2022 року відповідач та його представник вищевказане клопотання підтримали та просили суд задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

Заслухавши пояснення представників сторін по справі, дослідивши подане до суду клопотання та оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частинами 1-3 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами зокрема - висновками експертів.

Згідно з ч.1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12.06.2009 року, для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до п. 1.1 розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року за №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

З урахуванням вищевикладеного, дослідивши матеріали справи, оскільки вимоги позивача ґрунтуються саме на невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань за борговою розпискою від 03.02.2018 року, складення і підписання якої оспорюється відповідачем по справі, а для встановлення зазначеного факту є необхідними знання в галузі науки та в частині ідентифікації виконавця рукописного тексту і підпису належить до завдань почеркознавчої експертизи, суд вважає обґрунтованим клопотання представника відповідача про необхідність призначення судово-почеркознавчої експертизи, за наслідком чого останнє підлягає задоволенню, проведення якої слід доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на розв`язання яких слід поставити заявлене представником відповідача питання, яке відповідає орієнтовному переліку питань визначених для зазначеного виду експертиз у відповідності до Науково-Методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року за №53/5, у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року за №1950/5.

Вирішуючи питання щодо необхідності призначення судово-почеркознавчої експертизи у цій конкретній справі, суд приймає до уваги наступне.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Захищене статтею 6 ЄСПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Отже, приймаючи викладене, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяючи учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, забезпечуючи право сторін по справі на доведення належними доказами своїх вимог і заперечень, вважає доцільним призначення по справі вищевказаної експертизи.

Приймаючи зазначене рішення, суд приймає також те, що наслідки проведення вказаної експертизи з дослідження вказаного факту, мають суттєве значення для розгляду справи та впливають на висновки суду під час розгляду предмета спору в цій справі, а відтак призначення заявленої експертизи забезпечить повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи.

Статтею 107 ЦПК України передбачено збирання матеріалів для проведення експертизи, відповідно до якої, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

Призначений судом експерт не має права спілкуватися з учасниками судового процесу поза межами судового засідання, крім випадків вчинення інших дій, безпосередньо пов`язаних із проведенням експертизи.

При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів.

Відповідно до розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року за №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5), для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

На виконання вказаних положень, судом були відібрання у відповідача ОСОБА_1 експериментальні зразки почерку та підпису, які слід передати у розпорядження судовому експерту, разом з матеріалами цієї справи.

Також, з метою забезпечення належного проведення судового експертизи, суд вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_1 на протязі п`ятнадцяти днів з дня постановлення цієї ухвали суду надати до суду вільні та умовно-вільні зразки почерку і підпису в кількості не менше п`ятнадцяти документів, якими є документи, що містять рукописні підписи та текст, достовірно виконані ОСОБА_1 до відкриття провадження у справі (11.09.2020 року), які повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання 03.02.2018 року, за видом матеріалів письма (папір, кулькова ручка, тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Приймаючи пояснення представника позивача, з метою усунення можливої втрати оригіналів документів, суд вважає за необхідне зобов`язати ОСОБА_3 на першу вимогу надати судовому експерту оригінал боргової розписки від 03.02.2018 року, складеної від імені ОСОБА_1 .

Приймаючи це судове рішення, а також з метою попередження будь-яких дій на затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне роз`яcнити сторонам по справі, що у відповідності до ч.4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, а також наслідки ухилення від участі в проведенні експертизи, які передбачені ст. 109 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 103, 104, 106, 107, 261, 352-354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про призначення судово-почеркознавчої експертизи по справі задовольнити.

Призначити по цивільній справі №947/23307/20 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості судово-почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання:

1. Чи виконаний рукописний текст та підпис у борговій розписці від 03.02.2018 року, складеній від імені ОСОБА_1 , особисто ОСОБА_1 чи іншою особою від його імені?

Проведення експертизи доручити експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (вул. Рішельєвська 8, м. Одеса, 65026).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів направити матеріали цивільної справи №947/23307/20 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, та відібрані у ОСОБА_1 експериментальні зразки підпису та почерку.

Роз`яснити експертові Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про необхідність повідомлення про дату, час і місце проведення дослідження учасників по справі.

Зобов`язати ОСОБА_3 надати на першу вимогу експерта оригінал боргової розписки від 03.02.2018 року, складеної від імені ОСОБА_1 .

Зобов`язати ОСОБА_1 на протязі п`ятнадцяти днів з дня постановлення цієї ухвали суду надати до суду вільні та умовно-вільні зразки почерку і підпису в кількості не менше п`ятнадцяти документів, якими є документи, що містять рукописні підписи, достовірно виконані ОСОБА_1 до відкриття провадження у справі (11.09.2020 року), які повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання (03.02.2018 року), за видом матеріалів письма (папір, кулькова ручка, тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Зобов`язати ОСОБА_3 та ОСОБА_1 сприяти у проведенні судово-почеркознавчої експертизи.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам по справі наслідки ухилення від участі в проведенні експертизи, які передбачені ст. 109 ЦПК України, відповідно до якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Роз`яснити сторонам по справі, що у відповідності до ч.4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Копію ухвали суду направити для відома і виконання сторонам по справі.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий Калініченко Л. В.