ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/1699/21
Провадження № 2/362/542/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, Васильківська міська рада про визнання права власності в порядку спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, Васильківська міська рада про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач за первісним позовом звернулася до суду, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка за життя, а саме 22.04.2020 року заповіла своє майно в рівних частинах їй та відповідачу ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на належне їй майно, у тому числі і на житловий будинок номер АДРЕСА_1 .

Однак, як зазначає позивач, постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. № 841/02-31/9 від 23.02.2021 року було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на Ѕ частини житлового будинку номер АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки правовстановлюючий документ на житловий будинок відсутній. Таким чином, позивач не має можливості реалізувати свої спадкові права отримати свідоцтво про право на спадщину, окрім як у судовому порядку.

Відповідач ОСОБА_2 звернулася до суду з зустрічним позовом, обґрунтовуючи його тим, що вона також є спадкоємцем майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 і з тих самих підстав позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину на Ѕ частини житлового будинку номер АДРЕСА_1 , тому змушена звернутися до суду з зустрічною позовною заявою.

В судове засідання представник позивача за первісним позовом не з`явилася, подавши заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, вимоги зустрічної позовної заяви визнала в повному обсязі.

Від відповідача надійшла заява про слухання справи без її участі, щодо задоволення первісного позову не заперечувала, вимоги зустрічного позову підтримала в повному обсязі.

Від представників третіх осіб до суду надійшли письмові заяви про розгляд справи у їх відсутності, щодо заявлених вимог покладаються на думку суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 .

За життя, а саме 22.04.2020 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рудік І.П., за реєстровим № 367, яким заповіла все належне їй майно в рівних частинах по Ѕ частині кожній ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

З огляду копії спадкової справи № 372/2020 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , вбачається що і ОСОБА_1 і ОСОБА_2 звернулися до нотаріуса з відповідними заявами про прийняття спадщини.

постановою державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. № 841/02-31/9 від 23.02.2021 року було відмовлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом по Ѕ частині житлового будинку номер АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки правовстановлюючий документ на житловий будинок номер АДРЕСА_1 відсутній

Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами статті 1218 цього ж Кодексу до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ч. 2 ст. 328 ЦК право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Положення ст.ст.1216-1218,1258,1261 ЦК України зазначають, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування може здійснюватися за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Згідно із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 р. визначено, що Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Таким чином, оскільки судом достовірно встановлено та підтверджено зібраними по справі доказами факт належності спадкодавцю спірного майна, яка за життя не оформила належним чином своїх прав на нього, в зв`язку з чим позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним не можуть реалізувати своє право на оформлення спадщини та що стало передумовою відмови нотаріальної контори у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення первісного та зустрічного позовів.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 328, 392, 1223, 1261, 1267, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. 206 ч.4 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 право власності на Ѕ частину житлового будинку номер АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцю ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Зустрічну позовну заяву задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 право власності на Ѕ частину житлового будинку номер АДРЕСА_1 , який належав спадкодавцю ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Ковбель