Справа №672/614/22
Провадження №2/672/295/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року м. Городок

Городоцький районний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., позивача ОСОБА_1 , представниці відповідачки ОСОБА_2 , в ході розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Городку цивільної справи №672/614/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 ,

про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди.

ОСОБА_1 являється присяжним Городоцького районного суду Хмельницької області на підставі рішення сесії Городоцької районної ради від 10.04.2020 року №1-40/2020.

Відповідно до статті 127 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють судді. У визначених законом випадках правосуддя здійснюється за участю присяжних.

Згідно з ч.2 ст. 1 Закону України від 02.06.2016 року №1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» судову владу реалізовують судді та, у визначених законом випадках, присяжні шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур.

Відповідно до ч. 3 ст. 5, ч.1 ст. 15 вказаного закону народ бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних. Справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, - колегією суддів, а також за участю присяжних.

Статус та гарантія прав присяжного визначені в ст.ст. 63, 68 Закону №1402-VIII, відповідно до яких присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. На присяжних поширюються гарантії незалежності і недоторканності суддів, установлені законом, на час виконання ними обов`язків із здійснення правосуддя.

Відповідно до ч.2 ст. 34 ЦПК України у випадках, встановлених цим Кодексом, цивільні справи у судах першої інстанції розглядаються колегією у складі одного судді і двох присяжних, які при здійсненні правосуддя користуються всіма правами судді.

Аналіз вказаних норм дає підстави вважати, що присяжний під час здійснення правосуддя за своїм статусом прирівняний до судді.

Згідно з ч. 1 ст. 26 ЦПК України підсудність справи, у якій однією зі сторін є суд або суддя суду, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, визначається ухвалою суду вищої інстанції, постановленою без повідомлення сторін.

Суду також відомо про існування рішення Ради Суддів України від 05 липня 2019 року № 40 "Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів", в якому роз`яснено, що у судді не виникатиме конфлікт інтересів при розгляді справ, в яких стороною є особа, яка має статус присяжного відповідного суду, за умови відсутності приватного інтересу.

Проте, 01.11.2022 року Національне агентство з питань запобігання корупції (НАЗК) оновило Методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції.

Зокрема НАЗК підкреслює, що надання роз`яснень з питань конфлікту інтересів у суддів належить до повноважень НАЗК, а не Ради суддів України.

Як зазначає Агентство, на суддів поширюються вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. Правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності суддів визначаються законами, які регулюють статус суддів та засади організації діяльності судів (ч. 1 ст. 35-1 Закону).

«Нормативно-правовим актом для суддів є Закон України «Про судоустрій і статус суддів»: контроль за додержанням вимог законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності суддів покладається на Раду суддів України (п.6 ч.8 ст.133); Рада суддів України приймає рішення про врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів у діяльності суддів, якщо конфлікт інтересів не може бути врегульований у порядку, визначеному процесуальним законом.

Інших повноважень з цього питання Раді суддів України не надано. Зокрема, надання роз`яснень з питань конфлікту інтересів у суддів належить згідно із Законом до повноважень Національного агентства», - зазначає НАЗК.

За таких обставин, суд вважає неможливим розглядати дану справу у Городоцькому районному суді Хмельницької області.

З такою позицією погодився і ВС в своїй ухвалі від 11.03.2020 року , справа №661/1169/18.

Відповідно до ч. 6 ст. 31 ЦПК України справа, у якій однією зі сторін є суд, до підсудності якого віднесена ця справа за загальними правилами, або суддя цього суду, не пізніше п`яти днів із дня надходження позовної заяви передається на підставі розпорядження голови суду до суду вищої інстанції для визначення підсудності.

З урахуванням викладеного вище, оскільки позивачем у справі є присяжний, який здійснює правосуддя в Городоцькому районному суді Хмельницької області та за своїм статусом прирівнюється до судді, вказана справа не може перебувати на розгляді в Городоцькому районному суді Хмельницької області, а підлягає направленню до Хмельницького апеляційного суду для вирішення питання щодо визначення підсудності справи.

Керуючись ст.ст.26, 31, 260 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №672/614/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди передати голові Городоцького районного суду Хмельницької області для вирішення питання про направлення до Хмельницького апеляційного суду для визначення підсудності на підставі відповідного розпорядження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: