Єдиний унікальний номер 317/1754/21
Провадження номер 2-п/317/10/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2022 року м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Громової І.Б.,

при секретарі Ботушанській Є.В.,

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» про перегляд заочного рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 26 січня 2022 року та додаткового рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 16 лютого 2022 року у цивільній справі ЄУН 317/1754/21 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 26 січня 2022 року у цивільній справі ЄУН 317/1754/21 задоволено позов ОСОБА_1 до ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» про визнання виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм О.С. 14.08.2020 № 16799, яким з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» стягнуто коштів на загальну суму 43745,90 грн., таким, що не підлягає виконанню.

Додатковим рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 16 лютого 2022 року з ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» на користь ОСОБА_1 стягнуто судові витрати у сумі 1362,00 грн. та витрати на професійну правову допомогу в розмірі 12500,00 грн.

Не погодившись із заочним та додатковим рішеннями суду, відповідач ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» звернувся до суду із заявою про їх перегляд та просить скасувати заочне та додаткове рішення, відмовити позивачу у стягненні витрат на правничу допомогу та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування своєї заяви ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» зазначає, що заочне та додаткове рішення підлягають скасуванню з огляду на таке:

- нотаріусу для вчинення спірного виконавчого напису відповідачем були надані документи, які підтверджують безспірність заборгованості, а зазначену у виконавчому написі заборгованість можна вважати безспірною, оскільки позивач у позові не зазначив жодної обставини, яка б свідчила про протилежне. Заборгованість або інша відповідальність боржника визнається безспірною і не потребує додаткового доказування у випадках, якщо для вчинення виконавчого напису подані документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.06.1999 № 1172, згідно з яким для одержання виконавчого напису про стягнення заборгованості з підстав, що випливають з нотаріально посвідчених договорів, що передбачають сплату грошових сум, додаються: а) оригінал нотаріально посвідченого договору; б) документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання.

- у справі має місце навмисне зловживання правом заради збагачення, зокрема, отримання майнової вигоди внаслідок завищення суми оплати за надання правничої допомоги. Справа про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не є складною та відноситься до категорії малозначних, і доводи, наведені у позовній заяві, ґрунтуються на загальновідомих висновках, які зазначені у постановах Великої Палати Верховного Суду, і практику за категорією таких справ слід вважати установленою. Саме такі висновки покладені в основу позовної заяви, а тому гонорар адвоката в такому розмірі не відповідає критеріям співмірності. Крім того, вартість адвокатських послуг є значно завищеною порівняно з іншими витратами на адвокатські послуги в аналогічних справах та є неспівмірними у порівнянні з обсягом виконаних робіт, складністю справи та ринковими цінами на адвокатські послуги в аналогічних справах. Поведінка відповідача у поточній справі була спрямована на врегулювання спору в мирному порядку, зокрема, надання позивачу можливості закрити заборгованість за кредитним договором частково та у визнанні позовних вимог позивача;

- через запровадження в Україні з 24.02.2022 воєнного стану підприємство відповідача майже повністю припинило роботу, працівники повиїжджали за кордон, звільнялись, брали відпустки, у зв`язку з чим відповідач просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення;

- оскільки додаткове рішення не було надіслано на адресу відповідача, строк для його перегляду не пропущено.

Від представника позивача адвоката Кукурудза Р.О. надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення та додаткового рішення, у якому він просить суд залишити заяву про перегляд заочного рішення від 26.01.2022 та додаткового рішення від 16.02.2022 без задоволення.

Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи представник заявника (відповідача) ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотань та заяв до суду не надавав.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Кукурудз Р.О. у судове засідання не з`явились. У відзиві на заяву про перегляд заочного рішення та додаткового рішення представник позивача - адвокат Кукурудз Р.О. просив суд провести розгляд заяви про перегляд заочного та додаткового рішень за відсутності сторони позивача, з урахуванням аргументів, викладених у відзиві.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

26 січня 2022 року Запорізьким районним судом Запорізької області розглянуто цивільну справу ЄУН 317/1754/21 ПН 2/317/64/2022 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», треті особи: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Малкова Марія Вікторівна про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, та винесено заочне рішення, яким позов задоволено.

Визнано таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, вчинений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Гораєм Олегом Станіславовичем 14 серпня 2020 року, зареєстрований в реєстрі за №16799, про стягнення з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» коштів на загальну суму 43745,90 грн.

16 лютого 2022 року Запорізьким районним судом Запорізької області задоволено заяву позивача ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення.

Стягнуто з ТОВ «Вердикт Капітал» на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 1362,00 грн. Стягнуто з ТОВ «Вердикт Капітал» на користь ОСОБА_1 12500,00 грн. витрат на професійну правову допомогу.

Із заочного та додаткового рішень суду вбачається, що справа по суті та заява про ухвалення додаткового рішення розглядались за відсутності відповідача.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно із ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 3 статті 287 ЦПК передбачає, що в результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Представник відповідача не з`являвся в жодне судове засідання в поточній справі. При цьому ні в заяві, що розглядається, ні будь-коли раніше відповідач жодного разу не повідомляв суд про причини неявки свого представника в судове засідання. Поряд з цим відповідач не заперечує, що про всі судові засідання у справі він був повідомлений належним чином.

Воєнний стан в Україні запроваджено із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022. Таким чином, запровадження воєнного стану в Україні не могло вплинути на явку представника відповідача в судові засідання, що були призначені на 26.01.2022 та 16.02.2022, в яких були ухвалені, відповідно, заочне та додаткове рішення суду у поточній справі.

У заяві, що розглядається, заявник (відповідач) не послався на будь-які докази, що могли б вплинути на вирішення справи, та не подав суду жодних нових доказів. По суті, аргументи відповідача в частині, що стосується заочного рішення, зводяться до нормативного обґрунтування того, що подані нотаріусу для вчинення спірного виконавчого напису документи підтверджували безспірність заборгованості ОСОБА_1 перед ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ», у зв`язку з чим, на переконання відповідача, виконавчий напис вчинено законно. Ці аргументи раніше вже наводились відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Між тим, правовою підставою для визнання спірного виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, є те, що поданий нотаріусу для вчинення виконавчого напису кредитний договір не був нотаріально посвідченим, що унеможливлювало вчинення нотаріусом виконавчого напису на його підставі.

Окрім нормативного обґрунтування, відповідач не послався на будь-які фактичні обставини чи на докази, які б були потенційно спроможні вплинути на вирішення справи.

Тобто, відповідач у заяві не навів жодної з умов, з якими ч. 1 ст. 288 ЦПК України пов`язує можливість скасування заочного рішення судом, що його ухвалив.

Згідно з Конституцією України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України (ст. 6). Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19).

Відповідно до ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи (ст. 3). Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України (ст. 10).

Цивільний процесуальний кодекс України не передбачає можливості перегляду судом, що його ухвалив, додаткового рішення суду. Отже вимога відповідача про перегляд додаткового рішення не ґрунтується на законі та не може бути задоволена.

Оскільки відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судових засідань у справі, не з`явився в жодне судове засідання; суду не були наведені та подані докази, які могли б вплинути на вирішення справи; процесуальний закон не передбачає можливості перегляду додаткового рішення суду тим судом, який його ухвалив, суд доходить висновку, що заяву ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» про перегляд заочного рішення суду та додаткового рішення суду слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 247, 258-261, 286-288, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» про перегляд заочного рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 26 січня 2022 року та додаткового рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 16 лютого 2022 року у цивільній справі ЄУН 317/1754/21 залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя І.Б. Громова