Справа №705/4070/21
2/705/892/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Єщенко О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Щербакової Л.А.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Уманської міської ради, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Уманської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якому просив: визначити додатковий строк терміном в три місяці з моменту набрання рішення суду законної сили для подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини за законом, а саме нерухомого майна, квартири за адресою: АДРЕСА_1 , після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 .

В обґрунтування позову зазначено, що відповідно до свідоцтва про народження від 03.01.1965 батьками позивача вказані: батько ОСОБА_6 , мати ОСОБА_7 . Крім нього є ще два члена сім`ї ОСОБА_3 , який не претендує на спадщину, та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 14.12.1993 квартира по АДРЕСА_1 належала на праві приватної сумісної власності Ѕ квартири ОСОБА_6 та Ѕ квартири ОСОБА_7 . Після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.11.1998.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_7 . Після її смерті ОСОБА_5 звернувся до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, а саме квартири по АДРЕСА_1 . З приводу даного факту нотаріусом було відкрито спадкову справу. Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_5 помер, а тому ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_5 , однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.07.2021 ОСОБА_1 було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті його брата ОСОБА_5 , оскільки пропущений шестимісячний строк.

Після смерті ОСОБА_5 , крім ОСОБА_1 ще залишились спадкоємці: дочка ОСОБА_4 , рідний брат ОСОБА_3 . Із своїм братом ОСОБА_5 , позивач вказує, що не проживав разом та не був зареєстрований. Крім цього, він був юридично не обізнаний щодо обмеженого строку для прийняття спадщини та у зв`язку з постійними недугами, починаючи з березня 2019 року, не зміг вчасно звернутися до нотаріуса із заявою для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме квартиру по АДРЕСА_1 . Дані причини пропуску строку позивач вважає поважними. ОСОБА_5 був зареєстрований та проживав по АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 у судовому засіданні позов підтримали та просили його задовольнити.

Представник відповідача Уманської міської ради у судове засідання не з`явилась, проте подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутність. Зазначила, що проти задоволення позову не заперечує.

Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність. Зазначив, що проти задоволення позову не заперечує.

Третя особа ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити у її відсутність. Зазначила, що проти задоволення позову не заперечує.

Вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти, відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Судом встановлено, що згідно із свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_1 від 14.12.1993 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.11.1998 спадкоємцем майна ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , є його дружина ОСОБА_7 , а саме Ѕ частини квартири АДРЕСА_2 .

ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 66 років у м. Умань Черкаської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.07.2021 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Марченко Н.М. було відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті його брата ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1 батьками вказані: батько ОСОБА_6 , мати ОСОБА_7 .

Згідно із свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 05.04.2019 ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 в м. Умані Черкаської області.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 24.06.2014 ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьками вказані: батько ОСОБА_5 , мати ОСОБА_8 .

01.06.1990 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 58 років у місті Умань Черкаської області помер брат позивача ОСОБА_5 .

Після його смерті залишилась спадщина на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_2 . Зазначене підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 30.11.1998 та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Чинне законодавство України встановлює п`ять черг спадкоємців за законом.

Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За змістом частини першої та третьої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Крім того, згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги щодо встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач покликається на те, що він був юридично не обізнаний щодо обмеженого строку для прийняття спадщини та у зв`язку з постійними недугами, починаючи з березня 2019 року не зміг вчасно звернутися до нотаріуса із заявою для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме квартиру по АДРЕСА_1 . Дані причини пропуску строку позивач вважає поважними. При цьому на підтвердження хвороби не надає жодного доказу.

У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними».

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №351/2403/17, постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 та у постанові Верховного Суду від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19.

Відтак, із урахуванням вищенаведеного, проаналізувавши наведені позивачем твердження, суд доходить висновку, що вказані доводи для визначення додаткового строку на прийняття спадщини за законом не містять правових підстав для визнання поважними причин пропуску позивачем такого строку.

У ході судового розгляду справи судом не встановлено жодних об`єктивних, істотних чи непереборних труднощів, які б перешкоджали позивачу звернутись до нотаріуса у передбачений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті його брата.

Враховуючи наведені вище обставини та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для ухвалення рішення про задоволення позову та вважає, що у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 81, 89, 258-259, 263-265, 268, 354 ЦПК, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у позові ОСОБА_1 до Уманської міської ради, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ; АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .

Відповідач: Уманська міська рада; 20300, Черкаська область, м. Умань, пл. Соборності, 1, .

Третя особа: ОСОБА_3 ; АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий.

Третя особа: ОСОБА_4 ; АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий.

Повне рішення складене 11.11.2022.

Суддя О.І.Єщенко