УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

Справа №:755/11337/22

Провадження №: 2/755/6509/22

"05" грудня 2022 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання,

в с т а н о в и в :

07.11.2022 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання, яка 08.11.2022 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначена судді Коваленко І.В.

Позовну заяву було фактично отримано суддею Коваленко І.В. - 01.12.2022 року.

Як убачається із заявлених позовних вимог, позивач просить суд: «Стягнути з відповідача ОСОБА_2 , 1980 року народження, аліменти на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 3000 гривень, щомісячно, починаючи з листопада 2022 року до закінчення учбового закладу.»

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

У відповідності до п.п. 3, 5 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За нормою ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначає, 12.06.2004 року сторони зареєстрували шлюб у Лівобережному відділі реєстрації шлюбів м.Києва з державним Центром розвитку сімї, про що зроблено актовий запис №452. У шлюбі у сторін народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 09 лютого 2005 року. Шлюб між сторонами розірваний 15 лютого 2018 року, що підтверджується копією рішення Дніпровського районного суду м. Києва по справі №755/539/18. Син на даний час навчається на першому курсі Державного торговельно-економічного університету на факультеті ресторанно-готельного та туристичного бізнесу, на денній формі навчання, на контрактній основі. Вартість навчання згідно з умовами договору про надання освітніх послуг становить 30950 гривень на рік. Відповідач матеріальної допомоги на утримання сина не надає. Позивач вказує, що дитина проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , та знаходиться на її утриманні.

Статтею 6 СК України, визначено, що правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Тобто, законом передбачено, що правовий статус дитини має особа, що не досягла 18 років.

Наведене свідчить про те, що право на звернення до суду у порядку наказного провадження мають особи, якщо вони заявляють вимоги про стягнення аліментів у визначених ст. 161 ЦПК України розмірах саме на утримання дітей, тобто осіб, які не досягли 18-ти річного віку.

Згідно з положеннями частини 3 статті 199 Сімейного кодексу України, - право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, сина, які продовжують навчання, має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Згідно ч. 1 ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу.

Разом з тим, на момент звернення позивача до суду - 07.11.2022 року, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є неповнолітнім.

Крім того, у позовній заяві не викладено у повній мірі обставини, якими позивачка обґрунтовує свої позовні вимоги, а саме: не вказано її матеріальне становище, не зазначено чи отримує дитина стипендію та чи підтримує ОСОБА_3 позовні вимоги.

Також, у позовній заяві відсутнє і грошове обґрунтування саме такого розміру аліментів.

Наказом Міністерства освіти у науки України від 27.04.2022 № 392, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 травня 2022 р. за № 487/37823, затверджено Порядок прийому на навчання для здобуття вищої освіти в 2022 році, фінансування підготовки здобувачів вищої освіти здійснюється: 1. за рахунок видатків державного бюджету у державних та приватних закладах вищої освіти (державне замовлення) та за рахунок видатків місцевих бюджетів у державних та комунальних закладах вищої освіти (регіональне замовлення); 2. за кошти фізичних та/або юридичних осіб (на умовах договору, зокрема за кошти грантів, які отримав заклад вищої освіти на проведення наукових досліджень, за якими передбачається підготовка здобувачів вищої освіти ступеня доктора філософії).

Договір про навчання (незалежно від джерел фінансування) між закладом вищої освіти та вступником (за участі батьків або законних представників - для неповнолітніх вступників) є підставою для видання наказу про зарахування. Якщо вступник здійснив виконання вимог до зарахування без особистого подання документів, то наказ про зарахування може бути виданий без укладання договору. Якщо договір про навчання не буде укладено впродовж трьох місяців після початку навчання (підписаний особисто або кваліфікованим електронним підписом), то цей наказ скасовується в частині зарахування такої особи.

У разі зарахування на навчання за рахунок коштів фізичних (юридичних) осіб додатково укладається договір між закладом вищої освіти та фізичною (юридичною) особою, яка замовляє платну освітню послугу для себе або для іншої особи, беручи на себе фінансові зобов`язання щодо її оплати.

Накази про зарахування на навчання видаються керівником закладу вищої освіти на підставі рішення приймальної комісії. Накази про зарахування на навчання з додатками до них формуються в ЄДЕБО та оприлюднюються на вебсайті закладу вищої освіти у вигляді списку зарахованих у строки, встановлені в розділі V цього Порядку або відповідно до нього.

Таким чином, з урахуванням вимог діючого законодавства, враховуючи те, що до позовної заяви додано лише довідку про навчання, видану заступником декану факультету ресторанно-готельного та туристичного бізнесу Державного торговельно-економічного університету за №33/22 від 26.10.2022 року, позивач на підтвердження факту навчання ОСОБА_3 у даному навчальному закладі та вартості отримання освітніх послуг, повинна надати суду договір про навчання у закладі вищої освіти із зазначенням розміру плати за надання освітньої послуги та загальної вартості освітньої послуги за весь строк навчання, а також засвідчену належним чином копію наказу про зарахування ОСОБА_3 на навчання до відповідного закладу вищої освіти.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

При цьому, аналізуючи зміст позовних вимог, очевидно, що ОСОБА_1 фактично звертається до суду з позовом в інтересах неповнолітнього сина та водночас просить стягнути аліменти з відповідача в порядку ч. 1 ст.199 СК України, яка регулює правовідносини щодо обов`язку батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання.

При цьому, суд звертає увагу, що положеннями частини 3 статті 199 Сімейного кодексу України, - право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, сина, які продовжують навчання, має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у стаття 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суддя доходить висновку, про необхідність залишення позовної заяви без руху та надати строк позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 95, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на повнолітню дитину, яка продовжує навчання - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попередити, що у випадку не виконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню.

Суддя: