П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2022року м. Київ

Справа №760/10114/21

Провадження № 22-ц/824/6795/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

учасники справи: позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю

«Аркада-Будівництво»,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року у складі судді Слободянюк А. В. у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво» про захист прав споживачів та стягнення пені, -

ВСТАНОВИВ:

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Солом?янського районного суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво» (далі - ТОВ «Аркада-Будівництво») про захист прав споживачів та стягнення пені.

Позов мотивувала тим, що 27 березня 2018 року між сторонами було укладено договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_1 . Сторони узгодили, що покупець (позивач) здійснює оплату за майнові права у розмірі 645 255,64 грн. За умовами укладеного договору продавець (відповідач) у свою чергу повинен передати покупцю (позивачу) об`єкт будівництва у строк до 31 жовтня 2019 року.

Позивачка зазначала, що 28 березня 2018 року здійснила оплату відповідно до умов договору в сумі 645 255,64 грн, чим нею було виконано грошове зобов`язання перед продавцем (відповідачем). Відповідачем у визначений строк не було здано об`єкт будівництва в експлуатацію.

Відтак, зі сторони відповідача (продавця) відбулося прострочення зобов`язання на 360 днів (з 24 березня 2020 року по 01 квітня 2021 року), тому відповідно до пункту 6.4. вказаного договору відповідач повинен сплатити позивачу пеню у розмірі 0,1 % від загальної вартості майнових прав на квартиру зазначеної в пункті 3.1., яка становить за обрахунком позивачки - 232 292,03 грн.

ОСОБА_1 просила стягнути з ТОВ «Аркада-Будівництво» на її користь пеню у розмірі 232 292,03 грн.

Ухвалою Солом?янського районного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Аркада-Будівництво» про захист прав споживачів та стягнення пені, передано на розгляд за підсудністю до Голосіївського районного суду міста Києва.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 27 вересня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Аркада-Будівництво» про захист прав споживача та стягнення пені за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ТОВ «Аркада-Будівництво» про захист прав споживачів та стягнення пені задоволено.

Стягнуто з ТОВ «Аркада-Будівництво» на користь ОСОБА_1 пеню у розмірі 232 292,03 грн.

Стягнуто з ТОВ «Аркада-Будівництво» на користь держави судовий збір в сумі

908,00 грн.

Рішення суду мотивовано неналежним виконанням відповідачем свого зобов`язання щодо передачі у власність (продажу) майнових прав на квартиру позивачеві у строки, визначені договором (порушення умов договору), у зв?язку із чим позивачка має право на відшкодування пені, у розмірі визначеному договором.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

17 лютого 2022 року ТОВ «Аркада-Будівництво» через засоби поштового зв?язку подало до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року.

Апеляційна скарга мотивована тим, що фінансування будівництва будинку зупинено в межах кримінального провадження № 0000254 від 10 березня

2020 року, що унеможливлює відповідача здати будинок в строки. Заявник вказує на відсутність складу цивільно-правового порушення.

Рух апеляційної скарги та матеріалів справи

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 17 лютого 2022 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року витребувано з Голосіївського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 760/10114/21 за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Аркада-Будівництво» про захист прав споживачів та стягнення пені.

27 червня 2022 року матеріали цивільної справи № 760/10114/21 надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року клопотання

ТОВ «Аркада-Будівництво» про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року задоволено та поновлено його.

Апеляційну ТОВ «Аркада-Будівництво» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Заявнику необхідно було сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

25 липня 2022 року ТОВ «Аркада-Будівництво» на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року через засоби поштового зв?язку надало квитанцію про сплату судового збору у розмірі, визначеному судом.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Аркада-Будівництво» на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Аркада-Будівництво» про захист прав споживачів та стягнення пені.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2022 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки ціна позову у даній справі становить 232 292,03 грн, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує двохсот п?ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн х 100 = 248 100,00 грн) (пункт 5 частина шоста статті 19 ЦПК України).

А за правилами частини першої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Доводи інших учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Позиція Київського апеляційного суду

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.

Фактичні обставини справи

Встановлено, що 27 березня 2018 року між ТОВ «Аркада-Будівництво» та ОСОБА_1 укладено договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру АДРЕСА_2 , з наступними характеристиками: поверх - 22, квартира - 172, кількість кімнат - 1, загальна площа - 36,61 кв.м.

Відповідно до пункту 1 Договору, об`єктом є житловий будинок АДРЕСА_3 , організацію спорудження якого здійснює продавець (відповідач).

Пунктом 2.1 Договору визначено, що продавець передає у власність (продає), а покупець приймає (купує) майнові права на квартиру та зобов`язується оплатити їх вартість у порядку та на умовах, передбачених цим Договором, та у відповідності до норм Цивільного кодексу України, що визначають загальні положення про купівлю-продаж.

Відповідно до пункту 2.4. Договору, щодо порядку передачі майнових прав, сторони дійшли згоди, що майнові права на квартиру за цим Договором переходять від продавця у власність покупця після прийняття об`єкта в експлуатацію, здійснення покупцем остаточних розрахунків за майнові права на квартиру за даними технічної інвентаризації та підписання сторонами Акту приймання-передачі майнових прав на квартиру.

Пунктом 2.6. Договору зазначено, що запланований строк прийняття об`єкта в експлуатацію - 31 жовтня 2019 року. Продавець має право в односторонньому порядку змінити запланований строк прийняття об`єкта в експлуатацію на строку до 6 (шести) місяців, що не буде вважатись порушенням умов цього Договору.

Для здійснення реєстрації права власності покупця на квартиру, майнові права на яку є предметом даного Договору, продавець після присвоєння об`єкту поштової адреси протягом 30 календарних днів зобов`язаний підготувати необхідні покупцю документи, що стосуються об`єкта та квартири, для здійснення державної реєстрації речових прав на квартиру відповідно до вимог чинного законодавства України, зокрема, але не виключно: довідку про оплату повної вартості майнових прав; Акт приймання - передачі майнових прав на квартиру; технічний паспорт на квартиру; комплект документів згідно вимог чинного законодавства щодо прийнятого в експлуатацію об`єкта (пункт 2.8 Договору).

Пунктом 3.1 сторони погодили наступні попередні (проектні) основні параметри та технічні характеристики квартири у складі об`єкта за вказаною вище адресою. Загальна вартість майнових прав складає 645 255,64 грн, в тому числі ПДВ - 107 542,61 грн, виходячи з ціни за 1 кв.м загальної площі квартири - 17 625,12 грн.

Відповідно до пункту 3.4.2 Договору, остаточні розрахунки за цим Договором здійснюються між сторонами за результатами обмірів технічної інвентаризації та після прийняття об`єкта в експлуатацію.

Договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами або їх уповноваженими представниками і діє до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань за Договором, якщо зобов`язання по ньому не будуть припинені раніше у відповідності до положень цього Договору та/або чинного законодавства України (пункт 7.1 Договору).

Відповідно до пункту 6.4 Договору у випадку недотримання запланованого строку прийняття об`єкта в експлуатацію понад шість місяців від зазначеного у Договору строку, відповідач повинен сплатити позивачу пеню у розмірі 0,1 % від загальної вартості майнових прав на квартиру, зазначеної в пункті 3.1 цього Договору, за кожен день затримки.

Виходячи з умов Договору, відповідач був зобов`язаний забезпечити будівництво об`єкта та прийняти в експлуатацію. У разі недотримання запланованого строку прийняття об`єкту в експлуатацію понад 6 місяців покупцю сплачується неустойка.

Відповідно до квитанції № 2 від 28 березня 2018 року позивачкою здійснено оплату за придбання майнових прав за Договором в сумі 645 255,64 грн, що також підтверджено Довідкою про часткову оплату майнових прав за договором купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 28 березня 2018 року.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Спірні правовідносини виникли у зв?язку із невиконанням відповідачем умов договору від 27 березня 2018 року щодо своєчасної здачі будинку в експлуатацію.

Згідно з частиною першою статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

27 березня 2018 року сторони уклали договір, відповідно до умов якого ТОВ «Аркада-Будівництво», зокрема, зобов`язалося прийняти об`єкт, а саме: житловий будинок АДРЕСА_3 в експлуатацію - 31 жовтня 2019 року, в експлуатацію -

31 жовтня 2019 року (пункт 2.6 Договору), а ОСОБА_1 зобов`язується оплатити вартість майнових прав у порядку та на умовах, передбачених цим Договором (пункт 2.1 Договору). Тобто за формою і змістом укладений між сторонами договір у вказаній частині є угодою про послугу з будівництва житла.

Вказаний договір є змішаним і містить в собі, в тому числі, елементи договору підряду.

Відповідно до частини першої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Частиною першою статті 846 ЦК України передбачено, що строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються в договорі підряду.

Правовідносини з надання послуг врегульовано спеціальним законом, Законом України «Про захист прав споживачів», яким встановлено права споживачів, а також визначено механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів.

Згідно з статтею першою вказаного Закону (в редакції чинній на день укладення договору) - споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Відповідно до статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.

Згідно із частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його в строк, встановлений договором або законом.

Договір, відповідно до статті 629 ЦК України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Судом встановлено, що позивачка виконала свої зобов`язання за договором належним чином, здійснивши оплату майнових прав за Договором купівлі-продажу майнових прав, відповідно до Довідки про часткову оплату майнових прав за договором купівлі - продажу майнових прав на квартиру від 28 березня 2018 року.

Проте, відповідач не прийняв в експлуатацію об`єкт будівництва за вказаною вище адресою у строк, визначений умовами Договору - 31 жовтня 2019 рік та не виконав умови договору в повному обсязі.

Згідно з пунктом 5.2.3, 5.2.4 Договору продавець зобов`язаний забезпечувати організацію будівництва об`єкта та прийняття його в експлуатацію, нагляд за спорудженням об`єкта та квартири. Здійснювати контроль за виконанням укладених договорів з генеральним підрядником та підрядними організаціями, дотримання та відповідність об`єкта проектній документації.

Також, продавець зобов`язаний письмово повідомити покупця про: зміну характеристик об`єкта та/або квартири; збільшення строків будівництва більш як на 90 днів; прийняття об`єкта в експлуатацію та необхідність здійснення остаточних розрахунків за даними технічної інвентаризації; припинення дії цього Договору з ініціативи продавця на умовах, з підстав та в порядку, визначених цим Договором (пункт 5.2.7 Договору).

Відповідно до пункту 6.4. Договору, у випадку недотримання запланованого строку прийняття об`єкта в експлуатацію понад 6 місяців від зазначеного в цьому Договорі, продавець сплачує покупцю неустойку в розмірі 0, 1 % від загальної вартості майнових прав на квартиру, зазначеної в пункті 3.1. цього Договору, за кожен день затримки.

Отже, виходячи з умов договору відповідач був зобов`язаний забезпечувати організацію будівництва об`єкта та прийняття його в експлуатацію, а в разі недотримання запланованого строку прийняття об`єкта в експлуатацію понад 6 місяців сплатити покупцю неустойку.

Частиною першою статті 530 ЦК України встановлено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Встановлено, що ТОВ «Аркада-Будівництво» не повідомило позивача належним чином про збільшення строків будівництва більш як на 90 днів, таким чином прострочивши виконання зобов`язання та порушивши умови Договору укладеного між сторонами.

Частиною першою статті 614 ЦК України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до частини другої статті 614 ЦК України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (стаття 611 ЦК України).

Неустойка (штраф, пеня) - грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).

Суд приймає до уваги розрахунок пені, наданий позивачем у розмірі 232 292,03 грн (645 255,64 х 0,1% х 360:100), оскільки він не спростований відповідачем у передбаченому законом порядку, а також враховує розмір позовних вимог, визначений позивачем.

Відповідно до вимог статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статі 76, 77 ЦПК України).

Згідно вимог статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Положення вищезазначених процесуальних норм передбачають, що під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач не надав суду доказів належного виконання свого зобов`язання щодо передачі у власність (продажу) майнових прав на квартиру позивачеві, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідачем було порушено умови Договору № МП50 купівлі-продажу майнових прав від 27 березня 2018 року, а тому, з останнього підлягає стягненню на користь позивача пеня в розмірі 232 292,03 грн відповідно до умов договору.

Подібні висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 20 травня 2021 року у справі № 607/1569/19 (провадження № 61-5516св20).

За таких обставин, Київський апеляційний суд відхиляє аргументи заявника про відсутність складу цивільно-правового порушення, оскільки під час апеляційного перегляду справи судом встановлено невиконання умов договору, що тягне за собою цивільно-правову відповідальність, яке передбачена законом та умовами договору.

Аргументи заявника про те, що неможливість відповідача здати будинок в строки, оскільки фінансування будівництва будинку зупинено в межах кримінального провадження № 0000254 від 10 березня 2020 року, є безпідставними, оскільки за умовами договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 27 березня

2018 року № МП50, запланований строк прийняття об`єкта в експлуатацію - 31 жовтня 2019 року. Тобто строк здачі об?єкта в експлуатацію закінчився ще до порушення кримінального провадження. Колегія суддів вважає також безпідставним та необґрунтованим клопотання про зупинення провадження у справі до завершення кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від

18 липня 2006 року).

Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги

Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має правозалишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частин першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ТОВ «Аркада-Будівництво» без задоволення, а рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.

Щодо судових витрат

Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року в справі № 530/1731/16-ц (провадження № 61-39028св18) зроблено висновок, що: «у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Разом із тим, у випадку, якщо судом касаційної інстанції скасовано судові рішення з передачею справи на розгляд до суду першої/апеляційної інстанції, то розподіл суми судових витрат здійснюється тим судом, який ухвалює остаточне рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат».

Тому, з урахуванням висновку щодо суті апеляційної скарги, розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, здійснюється тим судом, який ухвалює (ухвалив) остаточне рішення у справі, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Оскільки Київський апеляційний суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги ТОВ «Аркада-Будівництво» без задоволення, а рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17січня 2022 року - без змін, розподіл судових витрат Київським апеляційним судом не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Аркада-Будівництво» - залишити без задоволення.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 17 січня 2022 року - залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна