Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Чорною В.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовною заявою Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» до ОСОБА_1 за участю третьої особи ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом вселення та передачі ключів від вхідних дверей квартири,

в с т а н о в и в:

позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 за участю третьої особи ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом вселення та передачі ключів від вхідних дверей квартири. Свої вимоги мотивував тим, що позивачу на праві власності належить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , а відповідачу - 2/3 частина. Позивач зазначає, що відповідач не впускає позивача у спірну квартиру. 31 травня 2021 року позивачем подано до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві заяву щодо вчинення відповідачем перешкод у користуванні спірним житловим приміщення. Згідно листів Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 26 червня 23 вересня 2021 року відсутні підстави для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань. У зв`язку з чим просить усунути перешкоди у користуванні правом власності Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» шляхом вселення Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» в квартиру за адресою: АДРЕСА_2 та передати Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» ключі від вхідних дверей квартири та стягнути судові витрати.

02 грудня 2021 року ухвалою суду Позовну заяву Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та вселення залишено без руху.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження.

13 жовтня 2021 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила.

Третя особа у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив.

За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини.

Позивачу на праві власності належить 1/3 частина квартири АДРЕСА_1 , а відповідачу - 2/3 частина (а.с. 7, 8-10, 11, 12, 13).

01 квітня 2021 року позивачем на адресу відповідача направлено лист про можливість викупу у позивача 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , а також повідомлено, що у разі відмови позивач буде змушений звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням (а.с. 14, 15).

Позивач просить усунути перешкоди у користуванні правом власності Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» шляхом вселення Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» в квартиру за адресою: АДРЕСА_2 та передати Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» ключі від вхідних дверей квартири.

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що відповідач не впускає позивача у спірну квартиру.

На підтвердження заявлених вимог позивач надала суду лист заяву до Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві від 31 травня 2021 року щодо вчинення відповідачем перешкод у користуванні спірним житловим приміщення (а.с. 16), лист Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 26 червня 2021 року про відсутність підстав для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 17), лист Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві від 23 вересня 2021 року про відсутність підстав для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с. 17 зв.).

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідач не скористалася процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень щодо заявлених позивачем вимог, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Третя особа не скористався своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. 316 ЦК України).

Згідно із ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Право користування полягає в тому, що власник має юридично закріплену можливість використовувати корисні якості речі (майна) для себе, здобувати з цього користь, вигоду. Право розпорядження означає юридично забезпечену можливість встановлювати, змінювати, припиняти юридичну долю речі (майна). Право розпорядження закріплює абсолютну владу власника над річчю (майном), яка може виражатися навіть у відчуженні або знищенні речі (майна).

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Право власності припиняється у разі: відчуження власником свого майна; відмови власника від права власності; припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; знищення майна; викупу пам`яток культурної спадщини; примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; звернення стягнення на майно за зобов`язаннями власника; реквізиції; конфіскації; припинення юридичної особи чи смерті власника (ст. 346 ЦК України).

Власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва (ч. 1 ст. 383 ЦК України).

Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.

Частиною першою статті 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Як роз`яснено у п.33 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року за №5 « Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого.

Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння.

Судом встановлено, що в спірній квартирі, співвласниками якої є сторони по справі проживає відповідач, який чинить перешкоди позивачу у користуванні правом власності, що підтверджується матеріалами справи.

Оскільки відповідач чинить перешкоди позивачу у користуванні правом власності, тому суд приходить висновку про задоволення позовних вимог Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» до ОСОБА_1 за участю третьої особи ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом вселення та передачі ключів від вхідних дверей квартири повністю: усунути перешкоди у користуванні правом власності Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» шляхом вселення Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» в квартиру за адресою: АДРЕСА_2 та передати Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» ключі від вхідних дверей квартири.

При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. відповідно до Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у розмірі 2 270,00 грн.

Керуючись ст.ст. 41, 129 Конституції України, ст.ст. 16, 317, 319, 346, 383, 391 ЦК України, ст.ст. 150, 156 ЖК України, п.33 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07 лютого 2014 року за №5 « Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», ст.ст. 12, 13, 81, 89, 133, 141, 247, 259, 263, 264-265, 273 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовні вимоги Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» до ОСОБА_1 за участю третьої особи ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом вселення та передачі ключів від вхідних дверей квартири задовольнити повністю.

Усунути перешкоди у користуванні правом власності Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» шляхом вселення Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» в квартиру за адресою: АДРЕСА_2 та передати Благодійній організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна» ключі від вхідних дверей квартири.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , на користь Благодійної організації «Міжнародний Благодійний Фонд «Небайдужа Україна», , юридична адреса: вул. Дмитрівська, 23-б, оф. 8, м. Київ, витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 18 жовтня 2022 року.

Суддя Н.Є.Арапіна