Провадження №2/359/901/2022
УХВАЛА

5 жовтня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Ступарик К.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

за участю представника позивачів ОСОБА_2 ,

за участю представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглядаючи в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору служба у справах дітей Золочівської сільської ради Бориспільського району, про встановлення способу участі у вихованні дитини,

встановив:

Представник позивачів ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою (а.с.184-185), в якій він просить поновити пропущений строк для подання ним заяви про часткову зміну предмета позову.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримує заяву та наполягає на її задоволенні.

Представник відповідача ОСОБА_3 заперечує проти задоволення заяви та посилається на те, що поновлення строку для подання заяви про часткову зміну предмета позову, а також прийняття цієї заяви до розгляду призведе до безладного розгляду цивільної справи. Крім того, представник позивачів ОСОБА_2 є професійним адвокатом. Він та його довірителі несуть тягар негативних наслідків допущених ним помилок. Тому представник відповідача ОСОБА_3 просить суд відмовити у задоволенні заяви.

Процесуальні правовідносини регулюються главою 4 «Учасники судового процесу» та главою 6 «Процесуальні строки» розділу І «Загальні положення» ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з ч.2 ст.126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч.6 ст.127 ЦПК України про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Зі змісту титульного аркушу позовної заяви (а.с.2) вбачається, що вона має назву «про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення способу участі в її вихованні». Крім того, в мотивувальній частині пред`явленого позову (а.с.5) міститься посилання на ст.ст.159, 263 СК України, які регулюють правовідносини захисту права баби, діда, братів, сестер не тільки на встановлення способу участі у вихованні дитини, а також на усунення перешкод для спілкування з нею. Однак резолютивна частина позовної заяви (а.с.5-6) містить тільки одну з вказаних вимог: а саме, про встановлення способу участі у вихованні дитини. Системний аналіз змісту пред`явленого позову свідчить про те, що при викладенні резолютивної частини позовної заяви була допущена помилка.

Підготовче провадження у цивільній справі було закінчено 21 червня 2022 року. Це підтверджується відповідною ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 21 червня 2022 року (а.с.141-142). Заяву про часткову зміну предмета позову (а.с.186-190) представник позивачів ОСОБА_2 подав лише у вересні 2022 року. Ці обставини свідчать про те, що він пропустив процесуальний строк, передбачений ч.3 ст.49 ЦПК України. Така бездіяльність обумовлена тим, що про допущену помилку представник позивачів ОСОБА_2 дізнався лише 3 серпня 2022 року, тобто вже після початку розгляду цивільної справи по суті. Ця обставина об`єктивно перешкодила йому вчасно виправити допущену помилку, подавши заяву про часткову зміну предмета позову до закінчення підготовчого провадження.

Натомість, доводи представника відповідача ОСОБА_3 не кореспондуються з відомим прислів`ям «etiam advocatus potest errare» («навіть адвокат може помилятись»), зміст якого полягає у тому, що обсяг процесуальних прав учасників судового процесу не може бути зменшений внаслідок елементарної помилки або описки, допущеної їх представником. Інший підхід означав би цілковите нівелювання права учасників судового процесу на справедливий суд, гарантованого п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Крім того, поновлення строку для подання заяви про часткову зміну предмета позову, а також прийняття цієї заяви до розгляду не призведе до розгляду цивільної справи спочатку. Тому суд критично оцінює посилання представника відповідача ОСОБА_3 на безладний розгляд цивільної справи.

З огляду на це суд вважає, що представнику позивачів ОСОБА_2 допустимо поновити строк для подання заяви про часткову зміну предмета позову, а також прийняти до розгляду подану ним заяву про часткову зміну предмета позову.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.4 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву представника позивачів ОСОБА_2 про поновлення строку для подання заяви про часткову зміну предмета позову задовольнити.

Поновити представнику позивачів ОСОБА_2 строк для подання заяви про часткову зміну предмета позову.

Заяву представника позивачів ОСОБА_2 про часткову зміну предмета позову прийняти до розгляду та продовжити розгляд цивільної справи в межах позовних вимог про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення способу участі в її вихованні зі стадії закінчення з`ясування фактичних обставин та перевірки їх доказами, передбаченої ст.241 ЦПК України.

Ухвала суду є остаточною та не підлягає апеляційному оскарженню.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець