Справа №:755/7211/22
Провадження №: 2/755/5214/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., вивчивши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Романченко Віталій Володимирович, про визнання договору іпотеки припиненим та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

у с т а н о в и в:

11.08.2022 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Романченко Віталій Володимирович, про визнання договору іпотеки припиненим та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Ухвалою суду від 16.08.2022 року відмовлено у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору і заяву позивача про забезпечення позову повернуто позивачу.

Ухвалою суду від 19.08.2022 року відкрите провадження у справі та призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Ухвалою суду від 30.08.2022 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову.

Поряд із цим, при вивченні матеріалів справи судом було встановлено, що провадження у справі відкрите за позовною заявою поданою без додержання вимог ст. 177 ЦПК України, а саме в порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У зв`язку з наведеним ухвалою суду від 16.09.2022 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний термін для усунення виявлених недоліків форми позовної заяви, зокрема для сплати та подання до суду документа на підтвердження оплати судового збору у загальному розмірі 2977,20 грн.

В ухвалі про залишення позову без руху суд роз`яснив позивачу положення ч. 13 ст. 187 та п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України про те, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом термін, позовна заява підлягатиме залишенню без розгляду.

30.09.2022 року до суду надійшла заява позивача, у якій останній просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі посилаючись на наступне. Позивач вказує, що фактично ухвалу суду про залишення позову без руху було знайдено в реєстрі судових рішень України лише 26.09.22 року. Стосовно сплати судового збору позивач зазначає, що відповідно до п. 29 Постанови №10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та ст. 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Стаття 6 Конвенції захищає право кожного у випадку спору про його права та обов`язки та особи, які вважають своє право порушеним мають бути забезпечені ефективним правом доступу до правосуддя. Ч. 1 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а згідно з ч. 2 цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на цих же підставах. Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового стану заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансовий стан заявника, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя. Зокрема, така позиція, була викладена у справі «Георгел і Георгета Стоїческу Румунїї» (рішення від 26 липня 2011 року). У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору. Позивач вказує, що не може сплатити судовий збір за подання позовної заяви, адже його доходу недостатньо для утримування родини та сплати судового збору, у такій значній для нього сумі, тому враховуючи, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, і беручи до уваги те, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, позивач просить відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі.

Вивчивши заявлене клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, додатки до нього та матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що клопотання не підлягає до задоволення і ураховуючи, що у такому разі позивачем не виконано вимоги ухвали суду про залишення позову без руху у встановлений судом термін, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

На підтвердження наявності у позивача незадовільного майнового стану, що не дозволяє йому сплатити судовий збір у розмірі 2977,20 грн., позивач подав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період - 1 квартал 2022 року, зі змісту яких вбачається, що за перший квартал 2022 року позивачу нарахований дохід у загальному розмірі 66379,75 грн.

Поряд із цим, п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Отже, при посиланні позивача на свій незадовільний матеріальний стан, у відповідності до положень ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», останній має довести такі обставини та виходити з сукупного річного доходу за попередній календарний рік із якого має вбачатись, що сума судового збору перевищує 5% річного доходу за попередній календарний рік.

Натомість позивач підтверджуючи свій матеріальний стан подав суду не дані про його річний дохід за 2021 рік, а відомості про дохід за 1 квартал 2022 року, що не підтверджує його дійсного матеріального стану, який би не дозволяв йому сплатити судовий збір у розмірі 2977,20 грн.

Крім того, суд звертає увагу, що ураховуючи отримання позивачем у 1 кварталі 2022 року доходу в сумі 66379,75 грн., прогнозований сукупний дохід за 2022 року становитиме 265519,00 грн., а 5% від такого доходу дорівнюватиме 13275,95 грн., тож судовий збір у сумі 2977,20 грн. не перевищує 5% річного доходу позивача.

Слід зазначити, що позивач вже попередньо звертався до суду із заявою про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову і наведені вище умови відстрочення/розстрочення/звільнення/зменшення судового збору були описані в ухвалі суду від 16.08.2022 року, в подальшому позивачем був сплачений судовий збір та судовим вирішено його заяву про забезпечення позову по суті.

Тобто, позивач був достеменно обізнаний про те, що суду мають бути надані відомості про сукупний річний дохід за попередній календарний рік - 2021 рік, а не 2022 рік.

Крім того, позивач навіть не оновив довідку щодо відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, подавши повторно її копію із даними за 1 квартал 2022 року, хоча станом на звернення позивача до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору завершується 3 квартал 2022 року.

Також суд звертає увагу, що аналіз положень ст. 136 ЦПК України та п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», вказує на те, що суд першочергово має встановити незадовільний майновий стан сторони і ураховуючи дійсну наявність такої обставини має відстрочити/розстрочити/звільнити позивача від сплати судового збору, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній рік.

Самі по собі відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період - 1 квартал 2022 року, не вказують на наявність такого майнового стану сторони, який би мав враховуватись для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору, тобто мав би ознаки незадовільного майнового стану.

Майновий стан сторони має підтверджуватись зокрема і відсутністю нерухомого, рухомого майна (автомобілів) тощо, однак витягів з відповідних Державних реєстрів позивач суду не надав.

Відсутні і підтверджуючі дані про наявність на утриманні позивача будь-яких інших осіб, на що посилається останній у своїй заяві.

Крім того, слід зазначити, що у своїй позовній заяві позивач вказує на наявність у нього можливості сплатити відповідачу суму боргу у розмірі 284038,00 грн., що аж ніяк не вказує на його незадовільний майновий стан, який не дозволяє йому сплатити судовий збір у розмірі 2977,20 грн.

Таким чином, судом не встановлено, що розмір судового збору є для позивача є надмірним/непомірним/нерозумним та таким, що ураховуючи його майновий стан не може бути сплачений, що призводить до відмови у задоволенні заяви про відстроченням сплати судового збору та залишення позовної заяви без розгляду.

За змістом ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно вимог ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Поскільки у встановлений судом строк позивач не усунув виявлених судом недоліків позовної заяви, не виконав вимог ухвали суду про залишення позову без руху, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 187, 257, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Романченко Віталій Володимирович, про визнання договору іпотеки припиненим та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складений 03.10.2022 року.

Суддя -