У Х В А Л А

про відмову у призначенні експертизи

17.10.2022 року м. Бар

Барський районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді: Хитрука В.М.

за участі секретаря судового засідання Яремчук С.А.

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бар Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Краєвид Поділля» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, повернення земельної ділянки власнику, скасування державної реєстрації прав оренди

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Барського районного суду Вінницької області з позовом до ТОВ «Краєвид Поділля» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, шляхом повернення земельної ділянки власнику та скасування державної реєстрації права оренди.

Свої вимоги до суду мотивував тим, що він є власником земельної ділянки, яку успадкував після смерті матері ОСОБА_2 . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно між ОСОБА_2 та ТОВ «Краєвид Поділля» укладено договору оренди земельної ділянки № 2801-2 від 03.03.2017 року. Позивач вважає, що ОСОБА_2 не підписувала вказаний договір оренди землі.

У судове засідання представник позивача адвокат Поліна Федоренко надала клопотання про призначення у справі судово-почеркознавчої експертизи для встановлення чи виконано підпис на договорі оренди земельної ділянки № 2801-2 від 03.03.2017 року ОСОБА_2 чи іншою особою.

Клопотання мотивувала тим, що ОСОБА_2 не підписувала спірний договір оренди землі, оскілки внаслідок хвороби перебувала у важкому стані та фізично не змогла це зробити.

За клопотанням сторони позивача для обґрунтування призначення та проведення експертизи судом допитано свідків.

Так, свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснила, що вона є сімейним лікарем. ОСОБА_2 перебувала на обліку більше трьох років. Стан її здоров`я був важким, вона хворіла на інсульт в 2006 році та поліартроз, не могла ходити, не могла здійснювати дії рукою, більше правою, зокрема вчиняти підписи. На запитання представника відповідача, свідок відповіла, що ОСОБА_2 в березні 2017 року можливо могла їсти лівою рукою. Чи могла писати лівою рукою, впевнено сказати не може.

Свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснили, що довгий час знали ОСОБА_2 , були її сусідами, а тому ствердили, що ОСОБА_2 важко хворіла, не могла ходити, в неї були опухлі ноги та руки, не могла писати та підписувати. На запитання представника відповідача, свідки відповіли, що не бачили ОСОБА_2 постійно протягом доби щодня, не є лікарями та не мають знань в галузі медицини, а тому не можуть визначати можливості хворого, зокрема щодо можливості підписувати документи.

У судовому засіданні представник відповідача ТОВ «Краєвид Поділля» адвокат Зубаль А.І. заперечувала проти призначення судово-почеркознавчої експертизи, просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки позивач та його представник, в супереч вимог Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, а також Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, не надали вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Заслухавши представника позивача та представника відповідача, суд приходить до наступних висновків.

При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися ЦПК України, Законом України від 25 лютого 1994 року № 4038-XII «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 №1950/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року №15), з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Згідно п. 3.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мінюста України від 08.10.1998 року № 53/5, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані, зокрема, обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет та підставу позову наділений лише позивач (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27 жовтня 1993 року, заява № 14448/88, § 33).

Тобто, призначення почеркознавчої експертизи через обставини справи та характер спірних правовідносин є необхідним.

За положеннями статті 107 ЦПК України матеріли, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд, з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України наказом №53/5 від 08.10.1998 р., а саме п. 1.1 об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів

За п. 1.3. рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки за п. 1.5 рекомендацій по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

За приписами п. 1.9 рекомендацій якщо необхідно встановити, чи виконаний підпис від імені певної особи іншою особою, надаються вільні та експериментальні зразки почерку та підписів обох осіб. При цьому додатково відбираються експериментальні зразки почерку передбачуваного виконавця не менше ніж на 10 - 15 аркушах у вигляді записів прізвища та ініціалів особи, від імені якої виконано підпис.

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, рекомендацій за п. 1.10 слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

Суд вважає, що показання свідків не можуть буди єдиною підставою для проведення судово-почеркознавчої експертизи, оскільки вони є не переконливими, містять сумніви та невпевненість, свідки ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 не є лікарями та не мають знань в галузі медицини, а тому не можуть ствердно визначати можливості хворого, зокрема щодо можливості підписувати документи.

Зважаючи на те, що позивачем не надано суду жодних зразків підпису та почерку необхідних для призначення експертизи (вільних, умовно вільних), як того вимагає Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 103-104, 260-261, 353-354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника позивача адвоката Федоренко П.П. про призначення судово-почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 17.10.2022.

Суддя: