Провадження № 2-о/336/41/2022
УХВАЛА

Іменем України

20.10.2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м.Запоріжжя у складі: головуючого судді Карабак Л.Г., за участю секретаря судового засідання Тимошенко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, заінтересована особа територіальна громада м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради,

в с т а н о в и в:

у грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 з 13.12.2005 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 08.02.2022 року заяву прийнято до розгляду, відкрито окреме провадження та призначено судове засідання.

Заявниця в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Звернулася до суду із клопотанням про відкладення справи, оскільки вона виїхала з м.Запоріжжя.

Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Сторони брали участь у судових засіданнях, зокрема 06.07.2022 року.

Оскільки заявниця не надала доказів неможливості прибути у судове засідання, суд приходить до висновку, що у клопотанні про відкладення справи розглядом необхідно відмовити. Так заявниця має представника, адвоката Вертелецьку Т.В., яка знайомилася з матеріалами справи 08.09.2022 року, яка також не з`явилася в судове засідання, заяв, клопотань, не надавала. Справа розглядається з грудня 2021 року, тому відкладення справи є недоцільним, оскільки це призведе до невиправданої судової тяганини.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення заяви без розгляду з наступних підстав.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом частини 7 статті 19 ЦПК України окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорених прав.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право.

Отже, суд може виявити наявність спору про право як на стадії відкриття провадження так і в процесі розгляду справи. У разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 07 жовтня 2020 року у справі №755/2276/17.

Встановлено, що метою звернення ОСОБА_1 із заявою про встановлення факту є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді 11/50 часток будинку « АДРЕСА_2 .

При цьому заінтересована особа у справі Запорізька міська рада, представлена, згідно довіреності №02/03-20/00074 від 11.01.2022 року начальником відділу адміністративно правової роботи районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району.

Слід зауважити, що майно, яке має намір успадкувати заявниця знаходиться у Комунарському районі м.Запоріжжя, в такому випадку має значення позиція представника районної адміністрації Комунарського району, оскільки Запорізька міська рада делегує повноваження своїм представникам посадовим особам районних адміністрацій.

Частиною четвертою статті 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Важливим критерієм розгляду заяв про встановлення фактів, які мають юридичне значення є їх безспірність та те, що згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки.

Як убачається з матеріалів спадкової справи №51/2021, яка заведена після смерті ОСОБА_2 , приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Цикеєвою І.О., померлий не залишив заповіту, а відтак спадкоємство відбувається за законом.

При спадкуванні за законом майно переходить до зазначених в законі спадкоємців відповідно до встановленої черговості, тобто точно визначеного кола осіб, котрі спадкують одночасно.

Відповідно до ч. 2 ст. 1258 Цивільного кодексу України кожна наступна черга одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування.

Статтями 1261-1265 Цивільного кодексу України передбачено П`ЯТЬ черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.

При цьому, право на спадкування кожною наступною чергою спадкоємців за законом настає при відсутності спадкоємців попередньої черги або при неприйнятті ними спадщини або відмови від її прийняття, а також у разі, коли всі спадкоємці першої черги усунені від права на спадкування.

В першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК).

У разі визнання факту, щодо якого ставить питання заявниця, вона не набуває права спадкоємця першої черги.

Територіальна громада, у випадках передбачених законом має права на відумерлу спадщину і тому дійсно зацікавлена у цій справі, проте представник має діяти в інтересах громади, в межах повноважень, що само по собі породжує спір про право.

Відумерлою є спадщина, визнана як така на підставі встановлення судом існування (чи не існування) кількох юридичних фактів (окрім, самого факту смерті спадкодавця, такими фактами можуть бути: відсутність спадкоємців за заповітом та законом, усунення спадкоємців від спадщини тощо) та виконання відповідним органом місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків померлої особи.

З спадкової справи також убачається, що у померлого ОСОБА_2 є діти, про наявність яких повідомила ОСОБА_1 подаючи заяву про прийняття спадщини, це: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , діти спадкодавця віднесені законом до спадкоємців першої черги.

З урахуванням того, що обсяг прав та обов`язків осіб, які потенційно можуть претендувати на спадкування підлягає встановленню, цей факт може вважатися безспірним. Крім того, присутність спадкоємців першої черги, права спадкоємця четвертої черги без вирішення прав інших спадкоємців вказує на наявність спору.

З урахуванням викладеного, зважаючи на наявність у цій справі спору про право, заява ОСОБА_1 про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем підлягає залишенню без розгляду на підставі положень частини четвертої статті 315 ЦПК України.

Водночас суд роз`яснює ОСОБА_1 , що залишення її заяви без розгляду не є порушенням її права на судовий захист, вона не позбавлена права звернутися до суду із позовом про захист своїх прав, які вважає порушеними, не визнаними чи оспореними із належним дотриманням вимог цивільного процесуального законодавства в порядку позовного провадження.

Керуючись статтями 293, 294, 315 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без шлюбу, заінтересована особа територіальна громада м.Запоріжжя в особі Запорізької міської ради залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Із урахуванням пункту 15.5 Перехідних положень ЦПК України (в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017) ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 20.10.2022 року.

Суддя Л.Г.Карабак