УХВАЛА

04.10.2022 м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИЛА:

30.09.2022 до Вінницького районного суду Вінницької області з Вінницького міського суду Вінницької області за підсудністю надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, справа №127/19288/22, в якій ціна позову позивачем визначена в розмірі 1288110 грн. та позивач просить суд:

- визнати об`єкт незавершеного будівництва (житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами) буд. АДРЕСА_1 , об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ;

- визнати право власності ОСОБА_1 на Ѕ частину земельної ділянки, загальною площею 0,0728 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:007:0323, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд;

- визнати право власності ОСОБА_1 на Ѕ об`єкта незавершеного будівництва будинку із господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за вище вказаною адресою;

- стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію ринкової вартості Ѕ частки автомобіля марки VOLKSWAGEN, модель TRANSPORTER, 2001 року випуску в сумі 68655 грн.;

- стягнути судові витрати з відповідача на користь позивача понесені і які позивач очікує понести у зв`язку з розглядом справи , орієнтований розмір яких в цілому становить 63155 грн., з який: витрати по оцінці майна 750 грн., судовій збір -12405 грн, витрати на професійну правову допомогу 20000 грн. та проведення судової експертизи -30000 грн.

Разом, з позовною заявою, позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке останньою обґрунтовано тим, що вона не в змозі одразу оплатити максимально передбачений законом судовий збір у розмірі 12405 грн., який за ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» має складати один відсоток ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вказує, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, крім того, вона працює, сама виховує та утримує неповнолітню дочку, сплачує комунальні послуги, а її дохід в 2021 році отримана заробітна плата.

Зазначає, що згідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків, отриманих 25.08.2022, у 2021 році вона отримала дохід в розмірі 94588,92 грн.

Вказує, що 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік складає 4729,45 грн., а судовий збір за подання позовної заяви про визначення частки у праві спільної сумісної власності та визнання права власності в порядку спадкування підлягає сплаті у розмірі 12405 грн., тому просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі на підставі ч.2 ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

Вивчивши клопотання про відстрочення сплати судового збору та дослідивши додані до неї документи, а саме: свідоцтво про народження дитини в сторін доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; заочне рішення суду від 30.09.2020 про розірвання шлюбу між сторонами ; копію трудової книжки на ім`я позивача ; відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків на ім`я позивача ; індивідуальні відомості з Пенсійного фонду( Форма ОК-5) на ім`я позивача ( а.с.13,14, 75-79; 30-89), суд вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволені вказаного клопотання у звільнені її від сплати судового збору за подачу даної позовної заяви до суду,- за необґрунтованістю, виходячи з такого.

Згідно ч.ч.1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Правова позиція щодо необхідності підтвердження незадовільного майнового стану була викладена в постанові Верховного Суду від 17 травня 2018 у справі №904/9117/17, в якій Верховний Суд вказав на те, що єдиною підставою для вчинення судом дій, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір», є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. Також, Верховний Суд вказав на те, що вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення сплати судового збору, при цьому, статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Позивачем в позові серед позовних вимог зазначено, що вона також просить суд стягнути з відповідача судові витрати нею понесені і які позивач очікує понести у зв`язку з розглядом справи , орієнтований розмір яких в цілому становить 63155 грн., з яких: витрати по оцінці майна 750 грн., судовій збір -12405 грн., витрати на професійну правову допомогу 20000 грн. та проведення судової експертизи -30000 грн.

З документів доданих до позовної заява судом убачається, що на час звернення з даним позовом до суду вона понесла лише витрати по оцінці спірного майна в розмірі 750 грн. ( а.с.71А,72).

З відкритих джерел Інтернету , судом вбачається, але позивачем в даному позові не зазначено, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області (судова справа № 127/32887/19) з відповідача на її користь стягнені аліменти на утримання дитини, на підставі якого 02.03.2020 було відкрито виконавче провадження Замостянським ВДВС у м. Вінниці ЦЗМУМЮ ( м. Хмельницький ). Отже посилання позивача у клопотання на те, що вона одноособово утримує доньку є хибним.

Окрім того, суд вбачає , що звернувшись із таким клопотанням , позивач надає перевагу та припускає доступну для неї оплату витрати на професійну правову допомогу адвоката в орієнтованому розмірі 20000 грн.

Водночас, згідно до ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Отже наша Держава гарантує особам, які, в силу свого скутного ( матеріального) положення, не можуть скористуватися оплатною правовою допомогою, - отримати безоплатну правову допомогу, тобто надання правових послуг, спрямованих на забезпечення реалізації прав і свобод людини і громадянина, захисту цих прав і свобод, їх відновлення у разі порушення, яка регламентується Законом України « Про безоплатну правову допомогу».

Окрім того, позивач вказує на орієнтовану вартістю проведення судової експертизи в даній справі в 30000 грн., однак клопотання про призначення судової експертизи позивач до позову не подала, а також взагалі у позові позивач не зазначила необхідність призначення будь-якою експертизи в дані й справі в межах заявлених нею позовних вимог .

Отже, суд вважає, що позивач не довела достатніми, належними та допустимими доказами, що на час звернення до суду з даним позовом вона має не має об`єктивної матеріальної змоги сплатити судовій збір в розмірі 12 405,00 грн.

Оскільки судом було відмовлено в задоволені вищевказаного клопотання позивача, тому суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Згідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно до положень ч.1 ст.4 закону «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 закону «Про Державний бюджет України на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 481 грн.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивач заявила позовні вимоги майнового характеру та вказала ціну позову у розмірі 1 288 110,00 грн. у зв`язку із чим нею має бути сплачено судовий збір у розмір 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 12 405,00 грн.

Таким чином, позивачу за подання позовної заяви про поділ спільного майна подружжя необхідно сплатити судовий збір у розмірі 12 405,00 грн. та на підтвердження сплати судового збору до суду необхідно надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Платіжні реквізити: Отримувач коштів ГУК у Вінн. обл./Вінницьк. р-н/22030101, Код , Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), Рахунок UA0002071, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Зазначений вище недолік позовної заяви перешкоджає відкриттю провадження по даній цивільній справі.

Згідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.175, 185 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,- залишити без руху.

Роз`яснити позивачу, що вона має виправити вказаний в ухвалі недолік, в строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали. Якщо в цей же строк не буде виправлений вказаний недолік позовної заяви, то вона буде вважатися судом неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Олена САЄНКО