Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 2-о/711/112/22
Справа № 711/4137/22
УХВАЛА

Іменем України

21 жовтня 2022 року суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Демчик Р.В.., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення їй опікуна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради,-

встановив:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з заявою про визнання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.08.2022 року, для розгляду справи №711/4137/22 про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, визначено суддю Придніпровського районного суду м.Черкаси Демчика Р.В.

Ухвалою Придніпровського районного суду м.Черкаси від 29 серпня 2022 року заяву ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення їй опікуна, залишено без руху з наданням терміном для усунення недоліків, оскільки вона не відпадає вимогам ст.177 ЦПК України та надано десятиденний термін для усунення недоліків.

14.10.2022 року надано заявником ОСОБА_1 заяву про долучення документів до матеріалів справи.

20.10.2022 року також заявником подана заява на виконання ухвали суду від 29 серпня 2022 року.

Однак, вимоги викладенні в ухвалі Придніпровського районного суду м.Черкаси від 29.08.2022 року, заявником не виконанні, а саме не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст.13 ЦПК України цивільне судочинство ґрунтується на принципі диспозитивності відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд звертає уваги на те, що звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Здійснивши аналіз норм законодавства, можна зробити висновок, що суд, так і особа, яка подала позовну заяву, наділена низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема, в разі подання особою позовної заяви оформленої з порушенням вимог статей 175 і 177 ЦПК України, або без сплати судового збору за подання такої позовної заяви суддя зобов`язаний постановити ухвалу про залишення позову без руху із зазначенням його недоліків.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

За положеннями статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21 грудня 2010 року, заява № 45783/05).

З урахуванням вище викладеного та зазначеного, заявник відповідно до ухвали суду не виконав вимоги, визначені ч. 1 ст. 185 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви в строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

У відповідності до ч.ч. 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Таким чином, оскільки, вимоги, викладені в ухвалі суду від 29.08.2022 року, позивачем не виконано, то враховуючи вимоги ст. 185 ЦПК України, необхідно вважати позовну заяву неподаною і повернути позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 315, 353 ЦПК України, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення їй опікуна, заінтересована особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради - визнати неподаною та повернути разом із доданими до неї документами.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Р. В. Демчик