Справа № 461/484/18
Провадження № 2-во/461/34/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.10.2022 року Галицький районний суд м. Львова в складі головуючого судді Волоско І.Р. секретар судового засідання Євтушенко В.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Львові заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 15 липня 2020 року,
у провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходилась цивільна справа №461/484/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , за участю третіх осіб: Львівської міської ради, Галицької районної адміністрації Львівської міської ради, Управління архітектури та урбаністики Львівської міської ради про відшкодування шкоди та приведення квартири до попереднього стану.
15 липня 2020 року суд ухвалив рішення по справі №461/484/18.
Позивач ОСОБА_1 подав до суду заяву, згідно якої у рішенні суду вказано, що «Суд встановив, що позивач ОСОБА_1 проживає в квартирі АДРЕСА_1 , яка належить йому на праві власності, і до якої відноситься підвальне приміщення розміром 1,0x1,5м». Натомість із свідоцтва № НОМЕР_1 від 18 жовтня 1994 року вбачається, що до квартири належить комора в підвалі 9,1 м.кв., а вказаний судом розмір 1,0x1,5м - це отвір, який був пробитий відповідачем у перекритті між його квартирою та належним йому підвальним приміщенням під час демонтажу пічок. Крім того, у рішенні вказано, що «Відповідач ОСОБА_2 протягом 2017 року здійснював переобладнання своєї квартири АДРЕСА_2 , демонтуючи несучу капітальну стіну між кімнатами своєї квартири, внаслідок чого через вентиляційну решітку підвального приміщення ОСОБА_1 попадали уламки цегли, побутове та будівельне сміття, що створювало незручності у користуванні підвалом». ОСОБА_1 звертає увагу, що вентиляційна решітка належного йому підвального приміщення знаходиться на вулиці, а не в квартирі відповідача, та була пошкоджена цеглою, яку відповідач поскладав на таку. Натомість побутове та будівельне сміття відповідач скидав у належне заявнику підвальне приміщення саме через отвір розміром 1,0x1,5м, який знаходився у перекритті між квартирою відповідача та належним йому підвальним приміщенням. Просить виправити вказані описки.
Відповідно до ч.2 ст.269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що заява про виправлення описок не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.
Суд може виправити лише ті описки та арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються.
У відповідності до пункту 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що, на його думку, в тексті рішення суду було допущено описки, а саме те, що вказаний судом розмір 1,0x1,5м - це отвір, який був пробитий відповідачем у перекритті між його квартирою та належним йому підвальним приміщенням під час демонтажу пічок. Крім того, у рішенні вказано, що «Відповідач ОСОБА_2 протягом 2017 року здійснював переобладнання своєї квартири АДРЕСА_2 , демонтуючи несучу капітальну стіну між кімнатами своєї квартири, внаслідок чого через вентиляційну решітку підвального приміщення ОСОБА_1 попадали уламки цегли, побутове та будівельне сміття, що створювало незручності у користуванні підвалом». ОСОБА_1 звертає увагу, що вентиляційна решітка належного йому підвального приміщення знаходиться на вулиці, а не в квартирі відповідача, та була пошкоджена цеглою, яку відповідач поскладав на таку. Натомість побутове та будівельне сміття відповідач скидав у належне йому підвальне приміщення саме через отвір розміром 1,0x1,5м, який знаходився у перекритті між квартирою відповідача та належним йому підвальним приміщенням, а тому просить суд виправити вказану описку.
Однак, дані обставини не можуть вважатися опискою у розумінні положень ст. 269 ЦПК України, оскільки жодним чином не впливають на зміст та правильність судового рішення, правові наслідки, які з нього слідують, та не перешкоджають реалізації прав сторін.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про виправлення описки.
Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд
у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 15 липня 2020 року відмовити.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Волоско І.Р.