Провадження № 2/932/201/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2022 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого-судді: Цитульського В.І.,

за участю секретаря: Дубовик К.В.,

представника позивачів: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Іванової О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_2 до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_4 , Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєва Олена Станіславівна, про визнання недійсними прилюдних торгів з продажу нежитлового приміщення, визнання недійсними протоколу про проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціонні, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння

та позовом ОСОБА_4 до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , треті особи ОСОБА_2 , Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєва Олена Станіславівна, про визнання недійсними прилюдних торгів з продажу нежитлового приміщення, визнання недійсними протоколу про проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціонні, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

17 вересня 2019 року позивач ОСОБА_2 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом про визнання недійсними прилюдних торгів з продажу нежитлового приміщення, визнання недійсними протоколу про проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціонні, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

09 грудня 2019 року ОСОБА_4 звернулася до суду із позовною заявою про про визнання недійсними прилюдних торгів з продажу нежитлового приміщення, визнання недійсними протоколу про проведення електронних торгів та акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціонні, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про право власності, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 31 серпня 2021 року зазначені позови обєднані в одне провадження.

Стислий виклад позиції позивача.

ОСОБА_2 на підставі рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.02.2018 став власником ѕ частини нежитлового приміщення №1 за адресою АДРЕСА_1 . 07 вересня 2019 року йому стало відомо, що ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги з продажу: «Іпотека. Нежитлове приміщення «1 поз. 1-5 загальною площею 54,8 кв.м., ґанок літ. в(1) на першому поверсі житлового будинку літ. В-1 за адресою АДРЕСА_1 » у рамках виконавчого провадження №54839440 відкритого на підставі виконавчого листа у справі 203/7722/14-ц, на рішення в якій подано позивачем апеляційну скаргу. За наслідками проведених торгів 04 вересня 2019 року його частину приміщення було відчужено на користь ОСОБА_3 , як власність ОСОБА_4 , при цьому згоди на відчуження свого майна він нікому не надавав та наміру відчужувати його не мав. З приводу такого порушення цього прав звернувся із відповідним позовом до суду.

Стислий виклад позиції відповідача ОСОБА_4 викладеної у власному позові.

05 жовтня 2017 року відносно ОСОБА_5 , було відкрите виконавче провадження з приводу виконання виконавчого листа виданого Кіровським районним судом м. Дніпропетровська 203/7722/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_4 , та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості. ОСОБА_2 , на підставі рішення суду набув право власності на 2/4 частини нежитлового приміщення №1 загальною площею 54,8 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 . 29 серпня 2019 року за апеляційною скаргою ОСОБА_2 відкрите апеляційне провадження, однак порушуючи норми законодавства державний виконавець не зупинила виконавче провадження через що 04 вересня 2019 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги, за наслідком яких вищезазначене нежитлове приміщення було відчужене на користь ОСОБА_3 . Згоди ОСОБА_2 , на відчуження своєї частини приміщення не надавав та наміру відчужувати майно не мав. На підставі акту про реалізацію предмету іпотеки видано ОСОБА_3 , свідоцтво про придбання нерухомого майна. З проведенням електронних торгів, продажем приміщення не згодна, оскільки торги проведені в рамках виконавчого провадження відкритого на підставі виконавчого листа за рішенням суду, що не набрало законної сили. державний виконавець після відкриття апеляційного провадження не зупинив виконавче провадження, з торгів було продане все майно, яким на момент торгів вона не володіла.

Стислий виклад заперечень відповідачів на позовні вимоги.

Заперечення представника АТ КБ «Приватбанк» щодо позовних вимог полягають в тому, що позивач ОСОБА_2 не є та не був власником нерухомого майна, оскільки рішення суду на яке посилається позивач та на підставі якого він набув право власності, не набрало законної сили та оскаржується в апеляційному порядку. Позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки позивачем не доведена наявність порушень при проведенні електронних торгів, а саме що відбулось порушення вимог Порядку проведення прилюдних торгів і ці порушення вплинули на результати торгів та що були порушенні інтереси позивача.

Відповідач ОСОБА_3 надав відзив на позовну заяву в якому виклав свої заперечення на позовні вимоги, що полягають у його незгоді з позовними вимогами, оскільки починаючи з 2018 року колишнє подружжя ОСОБА_6 вживали заходів, спрямованих на ухилення від виконання судового рішення та приховування коштовного нерухомого майна від примусової реалізації. Рішення на підставі якого позивач набув право власності не набрало законної сили, оскільки оскаржується в апеляційному порядку. За рахунок сплачених ним коштів за придбане нерухоме майно, що було предметом іпотеки по договору від 15.06.2007 було частково погашено борг ОСОБА_4 перед АТ КБ «Приватбанк» по кредитному договору. До того ж рішенням від 02.10.2020 по цивільній справі 203/212/20 в задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про визнання кредитного договору недійсним відмовлено. Отже правові підстави для задоволення позову відсутні.

ДП «Сетам» звернулася з відзивом на позовну заяву в якому зазначило, що державним виконавцем було направлено на адресу підприємства заявку на реалізацію арештованого майна. Перелік підстав для зупинення електронних торгів є вичерпним і у державного підприємства «Сетам» підстав для зупинення торгів з реалізації предмету іпотеки не було. Для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених саме порядком реалізації арештованого майна. Вважає, що позивачем не було доведено факту порушення Правил проведення електронних торгів, впливу такого порушення на результат торгів та порушення прав позивача внаслідок проведення оскаржуваних торгів.

Представник позивача ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним у позові.

Представник відповідача ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві.

Інші учасники справи у судове засідання не заявилися, про дату час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Від третьої особи приватного нотаріуса надійшла заява про розгляд справи без участі.

Фактичні обставини встановлені судом.

15.06.2007 між ОСОБА_4 та АТ КБ «Приватбанк» укладений кредитний договір №2007-ПМ-67 на суму 170 000 доларів США на строк до 15 червня 2022 року та зобов`язалась повернути кредит, сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановленими кредитним договором.

15.06.2007 на забезпечення виконання зобов`язання за кредитним договором був укладений договір іпотеки від 15.06.2007 яким було передано в іпотеку банку придбане за рахунок кредитних коштів нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 .

У порушення умов кредитного договору та договору поруки відповідачі свої зобов`язання не виконали, не здійснювали погашення заборгованості за кредитом у встановленому кредитним договором порядку та строки, у зв`язку з чим виникла заборгованість.

Заочним рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 19.11.2015 по цивільній справі №203/7722/14-ц за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_4 , та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості було стягнуто з ОСОБА_4 в рахунок повернення заборгованості за кредитним договором 2007/ПМ-67 від 15.06.2007 2 082 799 грн. 60 коп. про що видано виконавчий лист.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.02.2020 заочне рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 19.11.2015 залишено без змін, яка в свою чергу залишена в силі постановою Верховного суду від 11.11.2020.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.02.2018 у справі №200/12595/18 встановлено факт проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у період з 21.12.2006 до 20.04.2010 однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Визнано спільною сумісною власністю ОСОБА_2 та ОСОБА_4 нежитлове приміщення №1 загальною площею 54,8 кв.м по адресу: АДРЕСА_1 . Здійснено поділ майна подружжя та визнати за ОСОБА_2 право власності на 3/4 частини нежитлового вказаного приміщення, за ОСОБА_4 право власності на 1/4 частину.

Разом з тим, постановою Дніпровського апеляційного суду від 03.08.2021 рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.02.2019 скасоване. Провадження у справі за позовом про встановлення факту проживання однією сім`єю закрите. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його розподіл - відмовлено.

На виконання рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 19.11.2015 року по справі №203/7722/14-ц Центральним відділом державної виконавчої служби м. Дніпра було відкрито виконавче провадження №54839440 та розпочато процедуру примусового звернення стягнення на майно боржника, яке було предметом іпотеки в забезпечення грошових зобов`язань ОСОБА_4 по кредитному договору №2007-ПМ-67 від 15.06.2007 шляхом його реалізації на прилюдних торгах.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 09.04.2019 відмовлено у визнанні виконавчого листа у справі №203/7722/14-ц таким, що не підлягає виконанню.

04.09.2019 Державним підприємством «СЕТАМ» на виконання заочного рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 19.11.2015 по справі №203/7722/14-ц було проведено електронні торги з реалізації нерухомого майна нежитлового приміщення №1, розташованого за адресою АДРЕСА_1 яке було предметом іпотеки в забезпечення грошових зобов`язань ОСОБА_4 перед АТ КБ «Приватбанк» по кредитному договору №2007-ПМ-67 від 15.06.2007.

Згідно протоколу проведення прилюдних торгів від 04.09.2019 переможцем електронних торгів став ОСОБА_3 .

09.09.2019 ОСОБА_3 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шуваєвою О.С, на підставі виданого державним виконавцем акта про реалізацію предмета іпотеки від 06.09.2019 було видано свідоцтво про право власності на вказане нерухоме майно, придбане на публічних торгах за ціною 1 310 000 грн.

09.09.2019 внесено відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно права власності ОСОБА_3 на об`єкт нежитлового приміщення №1 поз. 1-5, ганок літ. в (1) на першому поверсі житлового будинку літ. В-1, що розташоване за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 04.05.2020, яка залишена в силі ухвалою Дніпровського апеляційного суду, визнано неправомірною бездіяльність головного державного виконавця ЦВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Астаркіної Є.П, щодо не зупинення виконавчого провадження №54839440 згідно ст. 38 ЗУ «Про виконавче провадження», разом з тим надано оцінку вимогам, що стосуються проведених електронних торгів з продажу спірного нерухомого майна.

Норми права застосовані судом.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Відповідно до частини 6 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження», стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Такого правового висновку дійшов Верховний суд України у постанові від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, та аналогічні правові висновки містяться й у постановах Верховного суду України від 18.11.2015 року (№ 6-1884цс15), 25.11.2015 року (№ 6-1749цс15), 13.04.2016 року (№ 6-2988цс15), 29.06.2016 року (№ 6-370цс16 та №6-547цс16).

Оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України "Про іпотеку" означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України.

Іпотека, за визначенням, наведеним у ст. 1 Закону України "Про іпотеку" - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 3 зазначеного Закону України "Про іпотеку" у разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.

Відповідно до положень ст. 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону.

Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством вимог щодо проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.09.2016 року за № 2831/16, зокрема порядку передачі майна на реалізацію (р. ІІ), порядку підготовки до проведення електронних торгів (р. ІІІ), порядку реєстрації учасників (р. ІV), порядку проведення торгів (р. V, VІ, VІІ) та порядку оформлення результатів електронних торгів (р. VІІІ).

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду 25.02.2021 було зазначено, що згідно усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення того, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів (постанови Верховного Суду від 13.03.2018 у справі №911/494/17, від 11.06.2019 у справі №920/1316/14, від 26.09.2019 у справі №11/19, від 18.08.2020 у справі №5023/4363/12, від 10.02.2021 у справі №910/11305/18).

Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 в справі № 761/26815/17 (провадження № 61-16353сво18) зроблено висновок, що недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим».

Згідно зі ст.44 Закону України "Про іпотеку" у прилюдних торгах мають право брати участь фізичні і юридичні особи, які сплатили гарантійний внесок і можуть відповідно до закону бути покупцями нерухомого майна, що реалізується.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Частиною 1 ст. 388 ЦК України передбачений перелік підстав, коли власник має право на витребування майна від добросовісного набувача, та такий є вичерпним.

Виключенням є закріплене у ч. 2 ст. 388 ЦК України правило, згідно з яким майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Мотиви та висновки суду.

На підтвердження обґрунтування своїх позовів ОСОБА_4 та ОСОБА_2 покликаються на те, що реалізація спірного мана на прилюдних торгах відбулась без згоди та бажання його власника ОСОБА_2 , який не був боржником в рамках виконавчого провадження.

Разом з тим, рішення яким визнано спірне нежитлове приміщення спільною сумісною власністю подружжя та його ѕ частини за ОСОБА_2 , скасовано та у задоволенні позовних вимог відмовлено, що свідчить про відсутність у позивача прав на майно. Таке майно належить ОСОБА_4 , яка є боржником у виконавчому провадженні в рамках якого воно було реалізоване.

Більше того, спірне приміщення було обтяжене іпотекою, тобто іпотекодержатель мав право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки. Іпотека ОСОБА_2 не оскаржувалася.

Посилання позивачів на обставину, що виконавчі листи були видані на підставі рішення, що не набрало законної сили не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду з огляду на те, що з копії виконавчого листа вбачається, що рішення у справі №203/7722/14-ц від 19.11.2015 набрало законної сили 01.12.2015. Поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для зупинення дії оскаржуваного рішення (ч.4 ст.359 ЦПК України в редакції станом на час апеляційного перегляду). Проте у справі №203/7722/14-ц дію рішення було зупинено лише 12.09.2019, після проведених прилюдних торгів.

Неодноразово позивачі зверталися з вимогою визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню, проте кожного разу отримували відмову в судах різних інстанцій, з підстав правомірності його видачі, оскільки на той момент рішення в апеляційному порядку не оскаржувалось та не переглядалося, а отже набрало законної сили в загальному порядку.

З огляду на наведені вище обставини та норми законодавства виконавчий лист виданий на підставі рішення суду про стягнення коштів з боржника, котре набрало законної сили, підлягав обов`язковому виконанню з урахуванням принципу обов`язковості виконання рішень.

Вказані вище положення ЦПК кореспондуються зі ст. 129 Конституції України, котра відносить обов`язковість судового рішення до переліку основних засад судочинства.

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Не дивлячись на те, що в судовому порядку визнано неправомірною бездіяльність головного державного виконавця ЦВДВС м. Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Астаркіної Є.П, щодо не зупинення виконавчого провадження №54839440 згідно ст. 38 ЗУ «Про виконавче провадження», здійснено оцінку проведеним прилюдним торгам та зазначено про незворотність наслідків реалізації арештованого майна боржника в межах виконавчого провадження, яка обумовлена залишенням в силі Верховним Судом рішення першої та апеляційної інстанції, а обов`язок щодо виконання рішення суду у ОСОБА_4 виник з моменту ухвалення рішення, що свідчить про її ухилення від виконання та не зацікавленість у вирішенні спору.

Натомість покупець майна набув право власності на нього у порядку, встановленому для виконання судових рішень, а майно не може бути витребувано від добросовісного покупця.

Враховуючи викладене, позивачами не доведено порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів, а отже суд не вбачає підстав для визнання недійсними електронних (прилюдних) торгів з продажу арештованого майна нежитлового приміщення №1 поз. 1-5 загальною площею 54,8 кв.м., ганок літ. в (1) на першому поверсі житлового будинку літ. В-1 за адресою АДРЕСА_1 .

Вимоги про визнання недійсними протоколу про проведення електронних торгів, акту від 06.09.2019 про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання нерухомого майна на аукціоні є похідними від вимоги про визнання недійсними прилюдних торгів, а отже і задоволенню не підлягають.

Згідно ст. 388 ч. 2 ЦК України майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Отже, вимоги позивачів про витребування майна з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , також задоволенню не підлягають, оскільки суд не вбачає підстав для визнання прилюдних торгів недійсними і відповідно до ч.2 ст. 388 ЦК України.

Враховуючи наведене, у задоволенні позовів слід відмовити в повному обсязі.

Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позовів, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, судові витрати з відповідачів не підлягають стягненню.

На підставі ст.ст. 15, 15, 203, 215, 216, 321, 388, 656 ЦК України, ЗУ «Про виконавче провадження», Закону України «Про іпотеку», керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 81, 82, 89, 263-265, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення проголошено 14.10.2022 о 08:30 год.

Суддя: В.І. Цитульський