Номер провадження: 22-ц/813/8566/22
Головуючий у першій інстанції Михайлюк О.А.
Доповідач Склярська І. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

21.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді-доповідача Склярської І.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Малиновського районного суду Одеської області від 13 вересня 2022 року (ухваленого під головуванням судді Михайлюка О.А.), у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

встановив:

13 вересня 2022 року Малиновський районний суд м. Одеси ухвалив у зазначеній справі рішення, на яке 13 жовтня 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, засобами поштового зв`язку.

Разом з апеляційною скаргою апелянт подала заяву, в якій просить розстрочити сплату судового збору, посилаючись на складне матеріальне становище.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Підстави для відстрочки та розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати визначені ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень частини 3 статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за певних умов, зокрема, розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Положення Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Підставою для застосування ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, непрацездатність особи за станом здоров`я, відсутності доходів тощо.

Разом з тим, скаржником не доведені обставини для застосування вищенаведених норм матеріального та процесуального закону; належні докази на підтвердження заяви про розстрочку судового збору не надані, а посилання на надання допомоги в лікуванні свекра з приєднанням виписки з його медкарти, не є такими, що ґрунтуються на вищенаведених нормах матеріального та процесуального закону.

При поданні апеляційної скарги особою, яка її подала сплачено судовий збір в сумі 500 грн., що підтверджується квитанцією 0.0..1 від 13.10.2022, а також випискою про зарахування судового збору до спеціального державного бюджету України.

Сплачений скаржником судовий збір у зазначеному розмірі не відповідає ставці судового збору, встановленій пунктом 1.6 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідующими змінами, відповідно до якого за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Як роз`яснив пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 21 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у разі якщо в апеляційному або в касаційному порядку оскаржується судове рішення, яке прийнято за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, то якщо заявник не згоден із таким рішенням у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.

Відповідно до п. п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI з послідуючими змінами за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем судовий збір сплачується у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктами 15-16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», п. п. 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК). За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Так, прохальну частину апеляційної скарги особа, яка її подала, виклала в редакції:

- скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким визнати за нею, ОСОБА_1 , право власності на ј частку квартири в порядку спадкування.

Слід зазначити, що ОСОБА_1 позовних вимог про визнання за нею права власності не заявляла, а отже таких вимог суд не вирішував.

Апеляційна скарга містить доводи незгоди з рішенням суду про відмову у задоволенні зустрічного позову про визнання недійсним заповітом, а також незгоду з висновками рішення суду першої інстанції щодо належності усієї квартирі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Оскаржуваним рішенням суду, суд задовольнив позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом та визнав за ОСОБА_2 право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . У задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання недійсним заповіту, відмовив.

Форма і зміст апеляційної скарги визначені ст. 356 ЦПК України. Вищевикладене свідчить, що апеляційна скарга у її прохальній частині не відповідає вимогам процесуального закону.

При усуненні недоліків апеляційної скарги, особі, яка подала апеляційну скаргу, з урахуванням оскарження рішення суду як щодо задоволення первісного позову так і щодо відмови у задоволенні зустрічного позову, слід сплатити судовий збір:

за вимогу немайнового характеру (оскарження рішення суду в частині відмови у задоволенні вимог про визнання заповіту недійсним) - 1362 грн.

за вимогу майнового характеру (оскарження рішення суду в частині задоволення вимог про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом) 7 055 грн. 50 коп. (з урахуванням зазначеної апелянтом суми 7 555 грн. 50 коп. та сплаченої суми 500 грн.)

Виходячи із вищевикладеного, скаржнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 8 417 грн. 50 коп.

Зазначене є підставою для залишення апеляційної скарги без руху, з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Оскільки подана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 357 ЦПК України, її слід залишити без руху та запропонувати скаржнику усунути недоліки у встановлений судом строк.

Одночасно, суд вважає за необхідне витребувати матеріали цивільної справи з суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, Закон України "Про судовий збір", суд,

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про розстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без руху.

Роз`яснити скаржнику право протягом семи днів з дня отримання ухвали суду усунути недоліки.

Надати скаржнику строк протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, для надання доказів сплати судового збору у розмірі 8 417 грн., 50 коп за платіжними реквізитами Одеського апеляційного суду («Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Малиновськ. Р-н/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0015757; код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу») та для подання апеляційної скарги з дотриманням вимог ст. 356 ЦПК України.

Сплата судового збору підлягає підтвердженню оригіналом платіжного документа.

Відповідні документи скаржник має подати до Одеського апеляційного суду за адресою: вул. Івана та Юрія Лип, 24-а, м. Одеса, 65078, або на електронну адресу - , з посиланням на номер провадження № 22-ц/813/8566/22. У випадку подання апеляційної скарги на електронну адресу суду, відповідно до вимог п.7 ст. 43 ЦПК України надати докази її відправлення іншим учасникам процесу.

Невиконання у встановлений строк вимог ухвали суду, є підставою для визнання апеляційної скарги неподаною та її повернення.

Витребувати з Малиновського районного суду м. Одеси цивільну справу № 521/21661/21 у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності у порядку спадкування за заповітом, зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

Матеріали цивільної справи необхідно направити в строк протягом 2 днів з моменту отримання цієї ухвали, на адресу Одеського апеляційного суду, з посиланням на номер провадження 22-ц/813/8566/22, судді Склярській І.В.

Копію ухвали направити до Малиновського районного суду м. Одеси (E-mail - ) та ОСОБА_1 , для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду І.В. Склярська