провадження № 22-з/824/777/2022 суддя-доповідач Березовенко Р.В.
У Х В А Л А

24 жовтня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати в цивільних справах Березовенко Р.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 , про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є: ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві (правонаступник Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація), про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника, -

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року заяву ОСОБА_1 , подану в інтересах ОСОБА_2 , про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року залишено без задоволення.

28 вересня 2022 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року.

Заява обґрунтована тим, що в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року невірно зазначено третю особу - «відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві». Натомість, вірним найменуванням третьої особи є «Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація», що вставлено постановою Київського апеляційного суду від 19 травня 2022 року. Також заявниця вказувала про те, що в описовій частині ухвали Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року є дві граматичні помилки, зокрема: «…Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року заявупредставника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Білич І.М., Коцюрби О.П., Слюсар Т.А., у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , правонаступника позивача ОСОБА_3 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 13 серпня 2021 року залишенобез задоволення.»

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , просила приєднати до матеріалів справи заяву про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, розглянути та задовольнити дану заяву.

28 вересня 2022 року зазначена заява отримана Київським апеляційним судом та 29 вересня 2022 року передана судді-доповідачу.

06 жовтня 2022 року матеріали цивільної справи № 760/10908/13-ц передані судді-доповідачу.

У відповідності до частини 1 статті 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Частиною 2 статті 269 ЦПК України передбачено, що питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 14 січня 2019 року у справі № 638/11034/15-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 520/15285/17, від 21 липня 2020 року у справі № 521/1074/17.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Отже, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

З досліджених матеріалів справи встановлено, що, звертаючись до суду з даним позовом, ОСОБА_3 , правонаступниками якої є ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , у позовній заяві третьою особою зазначила: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві.

Під час розгляду апеляційним судом цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 правонаступника позивача ОСОБА_3 на ухвалу Солом`янського районного суду м. Києва від 13 серпня 2021 року протокольною ухвалою апеляційного суду від 19 травня 2022 року було залучено до участі у справі в якості правонаступника третьої особи: відділу громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві - Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію.

Разом з тим, ухвалою Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року вирішувалось питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року, яка була постановлена до залучення до участі в справі правонаступника третьої особи.

З огляду на вище викладене, не зазначення у вступній та описовій частині ухвали Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, якою вирішено питання про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року про відвід колегії суддів, правонаступника третьої особи у справі, не є опискою в розумінні вимог статті 269 ЦПК України.

Щодо вимоги заявниці про виправлення граматичних помилок в описовій частині ухвали Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, слід зазначити про таке.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття, а саме: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Отже, судом можуть бути усунуті помилки у тексті судового рішення, зумовлені граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення.

Як вбачається зі змісту оригіналу ухвали Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 рок, яка міститься в матеріалах цивільної справи № 760/10908/13-ц, абзац, цитований ОСОБА_1 в заяві «Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 грудня 2021 року заяву представника ОСОБА_2 - ОСОБА_1 про відвід колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Білич І.М., Коцюрби О.П., Слюсар Т.А., у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , правонаступника позивача ОСОБА_3 , на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 13 серпня 2021 року залишено без задоволення.» граматичних помилок не містить, усі слова написані окремо (т.63, а.с.193-196).

А відтак, вказана вимога заяви про виправлення граматичних помилок задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, в задоволенні заяви представника ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року слід відмовити.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви представника ОСОБА_2 , який є правонаступником позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 06 червня 2022 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Р.В. Березовенко