Справа № 190/1124/22
Провадження №2/190/373/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м.Пятихатки

П`ятихатський районний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кудрявцевої Ю.В.

за участю секретаря судового засідання Пронської Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. П`ятихатки в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд стягнути з відповідача суму матеріального збитку, спричиненого належному йому автомобілю в наслідок дорожньо-транспортної пригоди в сумі 115081 грн.,38 коп., стягнувши витрати за проведення автотоварознавчої експертизи в розмірі 6000 грн, суму сплаченого судового збору у розмірі 1225 грн. 82 коп., та витрати на надання правової допомоги в сумі 1500 грн. В обґрунтування вимог зазначено, що відповідач 11.07.2022 року о 10 год. 05 хв. по вул.Олександрійська в м.П`ятихатки Кам`янського району Дніпропетровської області керуючи автомобілем марки «ЗАЗ 1102», державний номерний знак НОМЕР_1 , не був уважний, не стежив за дорожньою обстановкою, здійснюючи маневр розвороту не надав перевагу в русі автомобілю «Mazda Xedos 9» державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , який рухався в зустрічному напрямку, внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження, чим порушив п.2.3(б),10.1 ПДР України. Постановою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 28.07.2022 року у справі про адміністративне правопорушення за вказану ДТП ОСОБА_2 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП та його було притягнуто до адміністративної відповідальності. Постанова суду набрала законної сили. Діями відповідача позивачу було завдано майнову шкоду у розмірі 115081 грн., що підтверджується висновком експерта- автотоварознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ. Також позивачем сплачено вартість експертного авто товарознавчого дослідження 6000 грн., що підтверджується квитанцією від 03.08.2022 року про сплату оцінки пошкоджень транспортного засобу. Страховою компанією не було виплачено страхове відшкодування за завдану відповідачем майнову шкоду, так як транспортний засіб відповідача не було застраховано на відшкодування шкоди завданої третім особам. До сьогоднішнього дня позивач не отримав ніякого відшкодування зі сторони відповідача в зв`язку з чим просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 07 вересня 2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. На адресу суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. На адресу суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення.

Враховуючи вимоги частини 1 статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, в їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено що позивач ОСОБА_1 є власником автомобіля Mazda Xedos 9 реєстраційний номер НОМЕР_2 (а.с.8).

11 липня 2022 року сталася дорожньо-транспортнапригода за участю автомобіля ЗАЗ 1102 державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 та автомобілем Mazda Xedos 9 реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням водія ОСОБА_1 .

Постановою П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області від 28 липня 2022 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП (а.с. 9).

Згідно з частиною першою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) шкоди та її розміру; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Згідно з частинами першою, другою статті 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

У пункті 1 частини першої статті 1188 ЦК України вказано, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою.

Частиною другою статті 22ЦК України визначено,що збиткамиє витрати,яких особазазнала узв`язкузі знищеннямабо пошкодженнямречі,а такожвитрати,які особазробила абомусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Згідно висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 9202 від 10 серпня 2022 року, складеного судовим експертом, вартість матеріального збитку, нанесеного власнику автомобіля Mazda Xedos 9 реєстраційний номер НОМЕР_2 пошкодженого від ДТП, становить 115081,38 грн.(а.с. 10-12).

Так, згідно тексту позову встановлено, що цивільно-правова відповідальність відповідача ОСОБА_2 не застрахована, що останнім не спростовано, а відшкодування шкоди особою, яка її завдала, можливе лише за умови, що згідно із Законом «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 01 липня 2004 року № 1961-IV у страховика не виник обов`язок з виплати страхового відшкодування чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Покладення обов`язку з відшкодування шкоди в межах страхового відшкодування на страхувальника, який уклав відповідний договір страхування і сплачує страхові платежі, суперечить меті інституту страхування цивільно-правової відповідальності (стаття 3 Закону № 1961-IV) (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 760/15471/15-ц, провадження № 14-316цс18,з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2021 року у справі № 147/66/17, провадження № 14-95цс20).

Тому враховуючи викладене, сума збитку, визначена експертом при дослідженні автомобіля позивача, підлягає стягненню з відповідача, як винної в ДТП особи, на користь позивача.

Щодо вимоги про стягнення судових витрат, понесених позивачем на проведення експертизи, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно з частиною першою, пунктом 2 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.

Склад та розмір судових витрат, зокрема, пов`язаних із проведенням експертизи, входить до предмета доказування у справі. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Відсутність документального підтвердження судових витрат, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес, тощо.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Положення статті 139ЦПК України передбачають, що судом встановлюється розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Учасниками справи є, зокрема, сторони, треті особи (частина перша статті 42 ЦПК України). Сторонами в цивільному процесі є позивач в відповідач (частина перша статті 48 ЦПК України).

Отже, положення ЦПК України встановлюють порядок проведення експертизи на замовлення учасника справи та порядок відшкодування витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони.

Це означає, що для відшкодування витрат, пов`язаних з призначенням та проведенням експертизи як певної процесуальної дії, призначення та проведення експертизи має відбуватися в межах виключно судового процесу, оскільки статус учасника справи, зокрема сторони у справі, особа набуває після звернення до суду з позовом та відкриття провадження у справі.

На підтвердження зазначеного також свідчать норми частини сьомої статті 106 ЦПК України, які надають право учаснику справи подати до суду заяву про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи. Отже, здійснення учасником справи замовлення експертного дослідження у поза процесуальному порядку обмежує право іншої особи приймати участь у процесі проведення експертизи, зокрема подавати заяву про відвід експерта.

Вказане узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 824/647/19-а (провадження № К/9901/31359/20, та у постанові від 20 липня 2022 року у справі № 524/710/21 (провадження № 61-1693 св 22).

Частиною першою статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Позивачем заявлено вимогу про відшкодування сплаченого при подачі до суду судового збору в сумі 1225,82 грн. (а.с. 1), тому суд вважає необхідним відшкодувати ОСОБА_1 сплачені кошти.

Крім того, пунктом 5 частини 3 статті 133 ЦПК України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу.

Згідно частини 1 статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Частина 8 статті 141 ЦПК України встановлює, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Разом із першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі №904/4494/18).

Так, в матеріалах цивільної справи при подані позову до суду позивачем було заявлено про попередній розрахунок витрат, які він сплатив за надання правової допомоги в сумі 1500,00 грн. та надано розрахунок таких витрат.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року в справі № 755/9215/15-ц та в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03 жовтня 2019 року в справі № 922/445/19 міститься правовий висновок про те, що розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 750/2055/20 вказано, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), розрахунок наданих послуг, документи, що свідчать про оплату гонорарута інших витрат, пов`язаних з наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Отже, стороною документально доведено, що ним понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір надання юридичних послуг від 19.08.2022 р, акт виконаних робіт, квитанція №00074 від 23.08.2022 р., у суду відсутні підстави для відмови у стягненні цих витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14 квітня 2021 року у справі № 757/60277/18-ц та у постанові від 10 серпня 2022 року у справі № 711/1783/20 (провадження № 61-2994св22).

При цьому обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката. Таку правову позицію щодо права суду зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, лише за клопотанням іншої сторони, викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №922/445/19.

Враховуючи викладене, оскільки відповідач в цій частині вимоги позивача заперечень чи клопотань про зменшення розміру витрат не заявляв, вимога позивача про відшкодування витрат на правничу допомогу підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 1187 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму матеріального збитку спричиненого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка складає 115081 (сто п`ятнадцять тисяч вісімдесят одна) грн.. 38 коп., витрати на проведення авто товарознавчої експертизи в сумі 6000 (шість тисяч) грн.., витрати по сплаті судового збору в розмірі 1225 (одна тисяча двісті двадцять п`ять) грн. 82 коп. та витрати на надання правової допомоги в сумі 1500 (одна тисяча п`ятсот) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 06 жовтня 2022 р.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживає: АДРЕСА_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Суддя Ю.В.Кудрявцева