Справа № 288/2023/22
Провадження № 2/288/355/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її тітка ОСОБА_2 , яка була сестрою її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай) розміром в умовних кадастрових гектарах, із земель реорганізованого ПКП ім. Фрунзе с. Єрчики, Попільнянського району, Житомирської області, що підтверджується Державним актом на право колективної власності.

За життя тітки ОСОБА_2 позивач доглядала за нею, так як в неї не було ні чоловіка ні дітей, а після її смерті, як протягом шести місяців так і в подальшому, користувалась спадковим майном житловим будинком з господарськими будівлями та спорудами, які розташовані в АДРЕСА_1 , а також користувалась та обробляла земельну ділянку біля вказаного будинку та робить це до даного часу, а тому вважала, що вступила у фактичне управління та володіння спадковим майном, у відповідності до ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР.

Однак, відповідно до норм ЦК УРСР, позивач не входила до кола спадкоємців за законом, заповіт на неї також не був складений.

Відповідно до ч. 1, 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного Кодексу України, цей Кодекс набирає чинності з 01 січня 2004 року. Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилась, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, на час смерті вона проживала одна.

Також зазначає, що вона не входила до кола спадкоємців після смерті тітки, визначених ЦК УРСР, який був чинний на час смерті тітки, таким чином жодних із спадкоємців після її смерті спадщину не прийняв, тому до спадщини повинні застосовуватись норми визначені ЦК України 2003 року.

Інших спадкоємців за законом після смерті ОСОБА_2 немає. За життя ОСОБА_2 не мала ні чоловіка ні дітей.

Маючи намір оформити право на земельну частку (пай), яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , позивач звернулась із відповідною заявою до нотаріуса, однак отримала роз`яснення в зв`язку з тим, що нею не надано доказів належності померлій права на земельну частку (пай), а також те, що вона не надала доказів прийняття спадщини після смерті тітки, тому нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщини.

Таким чином, позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та має право на його поновлення.

Позивач просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на її рахунок.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила розглядати справу без її участі.

Представник відповідача Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просить справу розглядати без їх участі, позовні вимоги визнають.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 11 серпня 2022 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 7 /а.с. 4/.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, сформованого 11 серпня 2022 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про народження ОСОБА_2 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , відомості про батька: ОСОБА_4 , відомості про матір: ОСОБА_5 , номер актового запису: 148 /а.с. 5/.

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 23 червня 2022 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), батьками ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , актовий запис № 19 /а.с. 6/.

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, сформованого 23 червня 2022 року, до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу: « ОСОБА_9 », номер актового запису: 27 від 21 липня 1990 року. 28 грудня 2007 року актовий запис про розірвання шлюбу, № 115 /а.с. 7/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 23 червня 2022 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що складено відповідний актовий запис № 2 /а.с. 8/.

Архівною довідкою № Ш-1902/02 від 19 липня 2022 року, виданою Державним архівом Житомирської області, визначено, що у книзі реєстрації актових записів про народження по Великочернявській сільраді Попільнянського району за 1927 рік, зазначено, що ОСОБА_3 «так у документі» народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , Запис реєстрації № 63 від 26 жовтня 1927 року. Батько: ОСОБА_10 «так у документі», 30 років, українець. Мати: ОСОБА_11 «так у документі», по батькові написано нерозбірливо», 25 років, українка /а.с. 9/.

Згідно Запису про народження складеного 26 жовтня 1927 року ЗАЦС при Чернявській сільраді Кожанського району Білоцерківського району, ОСОБА_3 . народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , батько: ОСОБА_4 , мати: ОСОБА_11 /а.с. 10/.

Як вбачається з довідки № 201/02-12 від 16 серпня 2022 року, виданої Виконавчим комітетом Квітневої сільської ради, Житомирського району, Житомирської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженка села Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщину після її смерті прийняла ОСОБА_1 , так як фактично вступила у володіння спадковим правом, відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР /а.с. 11/.

Відповідно до довідки № 198/02-12 від 15 серпня 2022 року, виданої Виконавчим комітетом Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , уродженець с. Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживав та був зареєстрований за адресою: село Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області, до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 . На момент його смерті за вищевказаною адресою зареєстровані та проживали: - ОСОБА_6 , сестра померлого - ОСОБА_2 /а.с. 12/.

Згідно довідки № 199/02-12 від 15 серпня 2022 року, виданої Виконавчим комітетом Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , уродженка с. Велика Чернявка, Попільнянського району, Житомирської області, постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , до своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . На момент її смерті за вищевказаною адресою зареєстровані та проживаючі особи відсутні /а.с. 13/.

Як вбачається з Державного акту на право колективної власності на землю серії ЖТ-04-06-000 014 виданого 27 листопада 1995 року Єрчицькою сільською радою, ПКСП ім. Фрунзе с. Єрчики передано у колективну власність 2115,4 гектарів землі в межах згідно з планом /а.с. 14/.

Відповідно до Списку членів ПКП ім. Фрунзе, які мають право на земельний пай станом на 27 листопада 1995 року, під № 453 вказана ОСОБА_2 , с. В.Чернявка, померла /а.с. 15-16/.

Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставах свідоцтва про право на спадщину), виданого 28 вересня 2022 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутня /а.с. 17/.

Як вбачається з роз`яснення приватного нотаріуса Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області від 27 жовтня 2022 року, ОСОБА_1 відмовлено у оформленні спадкових справ і у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , на земельну частку (пай), так як заявником не надано документ, який підтверджує право спадкодавця на земельну частку (пай) та пропущений строк для прийняття спадщини /а.с.18/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті тітки ОСОБА_2 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Квітневої сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті тітки ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник