Провадження №2/389/206/22
Ухвала

іменем України

21 листопада 2022 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Савельєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Іванової В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду в місті Знам`янка Кіровоградської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кіровоградської області, про надання дозволу на тимчасовий виїзд за кордон неповнолітньої дитини без згоди батька,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просила надати їй дозвіл на виїзд до Республіки Польща її сину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без згоди батька до повноліття дитини та дозволити їй оформлювати документи для тимчасового виїзду сина за межі України без згоди відповідача.

Ухвалою суду від 09.08.2022 підготовче провадження у справі закрито з призначенням до судового розгляду.

Главою 7 розділу І ЦПК України визначено, що судові виклики та повідомлення здійснюються судовими повістками про виклик та судовими повістками-повідомленнями. Порядок вручення судових повісток визначено ст. 130 ЦПК України.

Через відсутність належного державного фінансування кореспонденція Знам`янського міськрайонного суду в судових справах не відправлялася у зв`язку з відсутністю поштових марок, що підтверджується актами, зокрема за №95 від 08.09.2022 та №127 від 24.10.2022. За викладених причин, повідомити позивачку про дату, час і місце розгляду справи у встановленому законом порядку не представлялося можливим.

Разом з цим, згідно з ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки цій особі.

Згідно з ордером на надання правової допомоги серії ВА №1029199 від 08.04.2022 представником позивачки є адвокат Урсаленко О.М. Проте, в судові засідання, призначені на 24.10.2022 та 21.11.2022, представник позивачки не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується розписками про вручення судових повісток (а.с.51, 61). Причини неявки суду не повідомлені, заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки представник останньої суду не надав.

Таким чином, суд вважає, що в порядку ч.5 ст.130 ЦПК України позивачка повідомлена про розгляд справи шляхом сповіщення її представника.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне.

Поважність причини неявки позивача (його представника) враховується при першій неявці. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача (його представника) до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вищезазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача (його представника), суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача (його представника) і у випадку повторної неявки позивача (його представника), якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача (його представника) про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Причина повторної неявки в судове засідання не має правового значення для застосування положень п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі №465/6555/16-ц.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача (його представника) вдруге поспіль про судове засідання, їх неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача, позбавляє суд можливості проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

З огляду на викладене та враховуючи, що в порядку ч.5 ст.130 ЦПК України позивачка повідомлена про розгляд справи шляхом сповіщення її представника, однак представник позивачки, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, повторно без поважних причин не з`явився в судове засідання, а також не надав суду заяву щодо розгляду справи за його відсутності, чим зловживає процесуальними правами та затягує розгляд справи, тому суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу позивачки на положення ч.2 ст.257 ЦПК України, відповідно до якої особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися повторно з даним позовом до суду. Таким чином, право на доступ позивачки до суду не є порушеним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 12, 13, 44, 131, 211, 223, 257, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кіровоградської області, про надання дозволу на тимчасовий виїзд за кордон неповнолітньої дитини без згоди батька, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва