Дата документу 21.09.2022
Справа № 2-3894/09
Провадження № 4-с/334/9/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року м. Запоріжжя

Ленінський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого: судді Бредіхіна Ю.Ю.,

за участю секретаря Коваль К.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі скаргу ОСОБА_1 про визнання неправомірним висновку суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Земля Плюс 2006» від 07.10.2021р. про вартість житлового будинку та зобов`язання приватного виконавця Шавлукової Заіри Арсенівни зняти з реалізації ДП «СЕТАМ» житлового будинку у виконавчому провадженні №65365441,

установив:

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга боржника у виконавчому провадженні ОСОБА_1 відповідно до якої приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А. здійснюється примусове виконання виконавчого листа №2-3894/09, виданого 17.02.2010 Ленінським районним судом м. Запоріжжя про стягнення з боржника на користь AT «Державний ощадний банк України» в особі філії - Запорізьке обласне управління AT «Ощадбанк» заборгованості у розмірі 368 737,54 грн. та судового збору 1952 грн. (ВП №65365441).

Постановою приватного виконавця Шавлукової З.А. від 06.09.2021 року описано та накладено арешт на належне боржнику майно: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказаний житловий будинок є предметом іпотеки на підставі договору іпотеки від 27.01.2006р., посвідченого приватним нотаріусом Туріченко О.М. (іпотекодержатель - ВАТ «Державний ощадний банк України», іпотекодавець - ОСОБА_1 ).

Постановою приватного виконавця Шавлукової З.А. від 07.10.2021 в межах даного виконавчого провадження було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Земля Плюс 2006».

Згідно з висновком ТОВ «Земля Плюс 2006» від 07.10.2021р. ринкова вартість вказаного житлового будинку станом на 07.10.2021р. визначена в розмірі 1 200 719 грн.

У частині п`ятій статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Скаржник вважає, що визначення вартості житлового будинку проведено із порушенням вимог закону, а саме: оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту № 2 та з урахуванням Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади.

Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів, вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Разом із цим відповідно до пункту 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" звіт про оцінку майна, у тому числі, має містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обгрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

Крім того, статтею 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього.

Проте у висновку про вартість житлового будинку, складеному ТОВ «Земля Плюс 2006» в даному виконавчому провадженні, відсутні дані про неможливість особистого огляду об`єкта дослідження, не зазначені обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки, здійсненої без особистого огляду, що є порушенням пункту 56 Національного стандарту № 1 та пунктів 1, 6 статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Замовник оцінки - приватний виконавець Шавлукова З.А. не зверталася до боржника як власника житлового будинку із проханням або вимогою забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці.

Виходячи із наведених вище норм закону, ознайомлення з об`єктом оцінки полягає в дослідженні оцінювачем вихідних даних та іншої інформації, необхідної для здійснення оцінки, та в особистому огляді оцінювачем об`єкта оцінки, тоді як замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці, на законних підставах, отримання ним (замовником) необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки.

У висновку про вартість житлового будинку від 07.10.2021р. зазначено, що вартість визначена порівняльним підходом, реалізованим методом аналогів продажів.

Відповідно до статті 36 Національного стандарту № 1 оцінювач застосовує, як правило, кілька методичних підходів, що найбільш повно відповідають визначеним меті оцінки, виду вартості за наявності достовірних інформаційних джерел для її проведення.

У постанові від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс 19) Велика Палата Верховного Суду вказала, що реалізація описаного й арештованого майна за заниженою ціною може завдати суттєвих збитків стягувану у вигляді не отриманого доходу, а боржнику - у вигляді передання майна на реалізацію за суттєво нижчою від ринкової вартістю.

Недотримання суб`єктом оціночної діяльності при проведенні оцінки майна боржника в тому числі і пунктів 51, 56 Національного стандарту № 1 потягло за собою заниження вартості арештованого житлового будинку, що, в свою чергу, призвело до порушення прав боржника.

Дослідивши доводи скарги та оскаржуваний висновок суб`єкта оціночної діяльності суд дійшов до таких висновків.

На примусовому виконанні у приватного виконавця Шавлукової З.А. перебуває виконавчий лист №2-3894/09, виданий 17.02.2010 Ленінським районним судом м. Запоріжжя про стягнення з боржника на користь AT «Державний ощадний банк України» в особі філії - Запорізьке обласне управління AT «Ощадбанк» заборгованості у розмірі 368 737,54 грн. та судового збору 1952 грн., виконавче провадження №65365441.

Постановою приватного виконавця Шавлукової З.А. від 06.09.2021 року описано та накладено арешт на належне боржнику майно: житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця Шавлукової З.А. від 07.10.2021 року призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Земля Плюс 2006».

Суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Земля Плюс 2006» складено звіт про незалежну оцінку вартості арештованого й описаного майна боржника ОСОБА_1 , а саме: житлового будинку індивідуальної забудови, що розташований на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із вказаним звітом вартість житлового будинку станом на 07.10.2021 року складала 1 200 719 грн.

За змістом частин першої - третьої статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

За приписами частини п`ятої цієї статті виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Відповідно до частин першої, другої статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом. Рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання рішень інших органів (посадових осіб), у тому числі постанов державного виконавця про стягнення виконавчого збору, постанов приватного виконавця про стягнення основної винагороди, витрат виконавчого провадження та штрафів, можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до відповідного адміністративного суду в порядку, передбаченому законом.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) зроблено висновок, що «право на звернення зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця пов`язане з наявністю судового рішення, ухваленого за правилами ЦПК України. Оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби, вчинених на виконання судових рішень, ухвалених у порядку цивільного судочинства, передбачено у ЦПК України, у таких випадках виключається адміністративна юрисдикція. На думку Великої Палати Верховного Суду, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 березня 2019 року у справі №821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18)».

Згідно з частиною 1статті 20 Закону України «Про виконавче провадження», для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

У відповідності до частини 3 статті 20 Закону України "Про виконавче провадження" експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем.

Статтею 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності.

Законом передбачено, що однією із форм оцінки майна є рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає у їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, у порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Отже, рецензування звіту з оцінки є єдиним законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки. Дана позиція підтверджується постановою Верховного суду від 29 квітня 2020 року у справі №826/6706/18

Відтак, у разі незгоди із результатами оцінки майна заявник мав право звернутись з клопотанням про призначення рецензування звіту про оцінку майна, однак скаржник із вимогами про рецензування звіту про оцінку майна у спосіб визначеним законом не звертався.

Натомість відповідне клопотання було подано вже безпосередньо до суду лише 21.09.2022 року, хоча скарга первісно подавалась ще у грудні 2021 року.

В оскаржуваному звіті визначено, що строк його дії 6 місяців, тобто станом на дату розгляду скарги судом, він вже втратив свою актуальність і відповідне здійснення його рецензування немає жодного сенсу.

За таких обставин, відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 довів належними і допустимими доказами те, що вартість майна визначена в оспорюваному висновку, є заниженою порівняно з ринковою, а наведенні скаржником доводи скарги є лише припущенням про ймовірну невідповідність цієї оцінки про вартість описаного та арештованого майна та не можуть братися судом до уваги.

Ураховуючи те, що вимога про зобов`язання приватного виконавця Шавлукової Заіри Арсенівни зняти з реалізації ДП «СЕТАМ» житлового будинку у виконавчому провадженні №65365441 є похідною від вимоги визнати неправомірним висновок суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, то вона також не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 258, 259, 260, 451 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_1 про визнання неправомірним висновку суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Земля Плюс 2006» від 07.10.2021р. про вартість житлового будинку та зобов`язання приватного виконавця Шавлукової Заіри Арсенівни зняти з реалізації ДП «СЕТАМ» житлового будинку у виконавчому провадженні №65365441 залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.Ю. Бредіхін