Справа № 757/975/22-ц
Провадження № 2-з/761/1097/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л..

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши заяву представника позивача про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

Представник позивача подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, у тому числі на квартиру АДРЕСА_1 та грошові кошти відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в межах заявлених позовних вимог в розмірі 226631,17 грн. Зазначає, що між позивачем та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 був укладений попередній договір купівлі-продажу нерухомості. Згідно попереднього договору позивач передала відповідачам 226631,17 грн. Проте, укладення основного договору купівлі-продажу нерухомості між сторонами не відбулось через ухилення відповідачів, тобто порушення ними своїх договірних зобов`язань та їх припинення, а тому завдаток підлягає поверненню позивачу у подвійному розмірі. Враховуючи, що відповідачі уникають виконання договірних зобов`язань починаючи з жовтня 2021 року, то не вжиття заходів забезпечення позову унеможливить стягнення коштів з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у разі задоволення позову.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті, за приписами ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 п. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

За приписами ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

У п. 4 даної постанови Пленуму зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги, серед іншого, інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Предметом позову є стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 208054 грн. 43 коп.

Як свідчать відомості з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», квартира АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності 52/100 часток ОСОБА_2 та 48/100 часток ОСОБА_3 .

Згідно правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові N 6-605цс16 від 25 травня 2016 року, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Метою забезпечення позову, згідно з вказаною постановою, є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі за для попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Так, слід зазначити, що під час розгляду заяви не було встановлено обставин, які зумовлюють обов`язкове застосування зустрічного забезпечення відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, а тому, оскільки, обраний заявником спосіб забезпечення позову не спричинить не відновлюваної шкоди ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на думку суду відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення.

Зважаючи на надані докази, предмет спору та положення чинного процесуального законодавства України, суд вважає за можливе задовольнити заяву, оскільки представником позивача обґрунтовано вказано, що невжиття такого заходу забезпечення позову може призвести до труднощів у виконанні рішення суду у випадку задоволення заявлених позовних вимог щодо стягнення з відповідача грошових коштів у розмірі 208054 грн. 43 коп..

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 149-153, 352, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про вжиття заходів забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на 52/100 частин квартири АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_2 .

Дані про боржника: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Накласти арешт на 48/100 частин квартири АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Дані про боржника: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_4 .

Дані про стягувача: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

Виконання ухвали покласти на Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, в порядку ст.ст. 353-357 ЦПК України з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: