Ухвала

17 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 369/4764/19

провадження № 61-9505ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу акціонерного товариства «Альфа-Банк» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа: державний реєстратор Київської обласної філії комунального підприємства «Реєстрація бізнесу» Коровинської сільської ради Недригайлівського району Сумської області Гуцуляк Тетяна Віталіївна, про скасування рішення про державну реєстрацію та припинення права власності,

встановив:

28 вересня 2022 року акціонерне товариство «Альфа-Банк» (далі - АТ «Альфа-Банк») засобами поштового зв'язку надіслало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року у вказаній справі, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Заявник у касаційній скарзі заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження АТ «Альфа-Банк» посилається на те, що з повним текстом постанови суду апеляційної інстанції його представник ознайомився лише 27 вересня 2022 року, копія повного тексту оскаржуваного судового рішення апеляційного суду на адресу заявника не надходила та Київським апеляційним судом не надсилалась. Зазначає, що, ознайомившись з матеріалами справи, 27 вересня 2022 року встановлено, що копію указаної постанови направлено на електронні адреси представника та електронну адресу НОМЕР_1 @mail.gov.ua, яка не зареєстрована як офіційна електронна адреса АТ «Альфа-Банк» та не значиться такою у жодних відкритих джерелах, у тому числі на електронному сайті банку.

Проте, як з'ясовано судом, АТ «Альфа-Банк» 05 травня 2022 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, вже подавалась касаційна скарга на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року, однак ухвалою Верховного Суду від 29 червня 2022 року цю касаційну скаргу було повернуто у зв`язку із невиконанням вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Слід звернути увагу на те, що при подачі касаційної скарги у травні 2022 року заявник просив поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції він не отримував. Вказував, що ознайомився з повним текстом оскаржуваної постанови апеляційного суду в електронному варіанті через мережу інтернет 20 квітня 2022 року.

З огляду на викладене, Верховний Суд критично оцінює посилання заявника щодо дати ознайомлення з повним текстом оскаржуваного судового рішення суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду від 01 грудня 2021 року складено 13 грудня 2021 року. Однак заявник вперше звернувся до суду з касаційною скаргою лише 05 травня 2022 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України, оскільки останнім днем звернення з касаційною скаргою є 12 січня 2022 року. Крім того, вдруге з касаційною скаргою заявник звернувся лише 28 вересня 2022 року, хоча копія ухвали Верховного Суду від 29 червня 2022 року про повернення касаційної скарги була отримана ним ще 08 липня 2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Доводи заявника щодо причин пропуску процесуального строку не можна визнати поважними, адже він вже подавав касаційну скаргу, проте не підтвердив того, що перешкоджало виконати у повному обсязі вимоги ухвали суду касаційної інстанції про залишення касаційної скарги без руху у визначений судом строк. Заявник дійсно в силу норм ЦПК України має право на повторне звернення до суду касаційної інстанції, але це не означає безумовне поновлення строку касаційного оскарження. Тому заявник зобов`язаний довести, що перешкоджало вчасно подати касаційну скаргу та виконати вимоги ухвали Верховного Суду.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

При цьому безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує, щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи, а не лише для позивача, який не виконав вказівки Верховного Суду.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.

Відповідно до частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Заявником не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.

Таким чином, заявнику слід надіслати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази на підтвердження підстав поновлення пропущеного строку, зокрема, докази на підтвердження обставин, що перешкоджали йому подати касаційну скаргу вперше до 12 січня 2022 року (супровідний лист про надсилання кореспонденції апеляційним судом, поштовий конверт, довідку апеляційного суду щодо дати надсилання та дати отримання/неотримання заявником копії повного тексту постанови від 01 грудня 2021 року тощо).

Крім того, згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становив 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 1 921, 00 грн.

Позивач у своєму позові заявляє одну вимогу немайнового характеру (про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію) та одну вимогу майнового характеру (про припинення права власності на квартиру).

Ураховуючи позовні вимоги, а також вимоги касаційної скарги, судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги немайнового характеру становить 1 536, 80 грн (1 921, 00 грн * 0,4 * 1 * 200 %).

Крім того, аналіз касаційної скарги та доданих до неї документів не дозволяє встановити ціну позову в частині вимоги майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість спірного нерухомого майна, право власності на яке позивач просила припинити.

Таким чином, заявнику необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження позовної вимоги майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову станом на день її подання, експертний висновок, дані загальнодоступних джерел стосовно ринкової вартості нерухомого майна) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, право власності на яке позивач просила припинити.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

З огляду на викладене, заявнику необхідно подати до суду заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в якій навести належні підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази, сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги немайнового характеру у розмірі 1 536, 80 грн, а також самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині оскарження вимоги майнового характеру та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості майна, право власності на яке позивач просила припинити.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року за клопотанням акціонерного товариства «Альфа-Банк» неповажними.

Касаційну скаргу акціонерного товариства «Альфа-Банк» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов