Справа № 355/1882/18
Провадження № 2-р/355/5/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2022 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Троценко Т. А.

за участю секретаря Ліберацької Ю. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Баришівка Київської області заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 жовтня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В:

14.10.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про роз`яснення рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 року.

У заяві посилається на те, що рішенням Баришівського районного суду Київської області, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 02.09.2020 року, було частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 та визнано інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» про застосування ОСОБА_2 до ОСОБА_1 фізичного насильства, недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, паплюжить ділову репутацію громадянина України ОСОБА_2 ; зобов`язано ОСОБА_1 спростувати інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» про застосування ОСОБА_2 до ОСОБА_1 фізичного насильства в той самий спосіб, в який вона була поширена, зобов`язавши розмістити ОСОБА_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» публікацію в довільній формі про спростування недостовірної інформації про застосування 06.12.2018 року ОСОБА_2 до ОСОБА_1 фізичного насильства; стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 1000 грн. на відшкодування моральної шкоди та 1157,60 грн. судового збору.

На підставі даного судового рішення 09.04.2020 року Баришівським районним судом Київської області було видано 3 виконавчі листи №2/355/100/19, за якими вона була боржником, а позивач ОСОБА_2 стягувачем, зокрема виконавчі листи на стягнення моральної шкоди, стягнення судового збору та виконавчий лист щодо зобов`язання розмістити публікацію про спростування недостовірної інформації.

Боржниця ОСОБА_1 у заяві про роз`яснення судового рішення посилалась на те, що виконавчі листи були пред`явлені стягувачем ОСОБА_2 до виконання в Баришівський районний відділ державної виконавчої служби, та постановами державного виконавця від 07.05.2020 року були відкриті виконавчі провадження № 62017220 щодо стягнення 1157,60 грн. судового збору, № 62016969 щодо стягнення 1000 грн. моральної шкоди та виконавче провадження № 62016238 щодо спростування інформації.

ОСОБА_1 зазначає, що виконала судове рішення Баришівського районного суду Київської області в частині стягнення моральної шкоди та компенсації судових витрат, однак не мала реальної можливості виконати судове рішення в частині її зобов`язання розмістити публікацію в довільній формі про спростування недостовірної інформації, адже не має власних веб-сторінок в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», тоді як рішення суду визначає спосіб виконання саме шляхом розміщення спростування з власних веб-сторінок.

Вказувала також на те, що на неї було накладено стягнення у вигляді штрафів постановами державного виконавця від 02.06.20202 року у розмірі 1700 грн. та від 18.06.2020 року у розмірі 3400 грн. за невиконання рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 року в частині зобов`язання спростувати недостовірну інформацію. Попри це, виконати зазначене судове рішення в даній частині вона не мала та не має реальної можливості до його роз`яснення, адже, на її думку, суд помилився у формулюваннях «власна веб-сторінка» та «власний акаунт (обліковий запис)», чим створив технічну перешкоду у виконанні судового рішення.

Зокрема, зазначає, що рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 року в частині зобов`язання спростувати недостовірну інформацію є технічно неспроможним до виконання та без його роз`яснення вона не має реальної можливості виконати його.

Так, згідно резолютивної частини рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 року ухвалено зобов`язати ОСОБА_1 спростувати інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» шляхом розміщення ОСОБА_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» публікацію в довільній формі про спростування недостовірної інформації про застосування фізичного насильства.

Посилаючись на те, що без роз`яснення судового рішення ОСОБА_1 не мала та не має реальної можливості виконати судове рішення, адже останнім зобов`язано розмітити спростування на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», яких заявниця практично мати не може, ОСОБА_1 звернулася до суду з даною заявою, у якій просить ухвалити ухвалу, якою роз`яснити, що спростування недостовірної інформації повинне здійснюватися з використанням облікового запису (акаунту) відповідачки в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram».

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може викликати учасників справи, державного чи приватного виконавця в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розглядові заяви про роз`яснення рішення.

Сторони до суду не з`явилися, про дату слухання справи повідомлені, тому суд розглядає заяву за відсутності учасників справи.

Вивчивши заяву, матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Так, у провадженні Баришівського районного суду Київської області перебувала цивільна справа №355/1882/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації.

Рішенням Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 позов ОСОБА_2 було задоволено частково, та, зокрема, зобов`язано ОСОБА_1 спростувати інформацію, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» про застосування ОСОБА_2 до ОСОБА_1 фізичного насильства в той самий спосіб, в який вона була поширена, зобов`язавши розмістити ОСОБА_1 на її веб-сторінках в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram» публікацію в довільній формі про спростування недостовірної інформації про застосування 06.12.2018 ОСОБА_2 до ОСОБА_1 фізичного насильства.

Баришівським районним судом Київської області було видано виконавчий лист для примусового виконання рішення суду в частині зобов`язання ОСОБА_1 спростувати недостовірну інформацію, який пред`явлено стягувачем ОСОБА_2 до виконання.

Як вбачається з матеріалів справи та доказів, долучених до заяви про роз`яснення судового рішення, рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 року не виконане. Станом на день розгляду даної заяви строк для виконання судового рішення не сплинув.

Заявниця виконала рішення Баришівського районного суду Київської області від 21.10.2019 лише в частині стягнення грошових сум, однак не мала реальної можливості виконати судове рішення в частині зобов`язання розмістити спростування недостовірної інформації, що стало підставою для звернення до суду з даною заявою.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2, 4 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Про роз`яснення або відмову у роз`ясненні судового рішення суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.

З пункту 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» вбачається, що відповідно до статті 221 ЦПК (в редакції 2004 року) (аналогічні положення, крім неможливості роз`яснення ухвали суду, містяться і в ст. 271 ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року) роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

За своєю правовою суттю роз`яснення судового рішення зумовлене його нечіткістю, якщо рішення є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, роз`яснення полягає в тому, що суд не в праві давати відповідь на нові та невирішені ним вимоги, а лише має роз`яснити положення постановленого рішення, які нечітко сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Відповідно до ухвали Верховного Суду від 01.08.2019 у справі № 667/7960/14-ц, зі змісту статті 271 ЦПК України вбачається, що незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення.

Касаційний цивільний суд вказав, що тлумачення статті 271 ЦПК України дозволяє стверджувати, що підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання. Роз`яснення рішення - це більш повний, чіткий, ясний, зрозумілий виклад рішення, як правило його резолютивної частини, розуміння та сприйняття яких викликає труднощі.

Зі змісту заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення вбачається, що приводом звернення заявниці до суду є необхідність роз`яснення рішення суду для забезпечення можливості його реального виконання.

Підставами для роз`яснення судового рішення є необхідність усунення різнотлумачення його резолютивної частини в контексті того, що суд зобов`язав боржницю ОСОБА_1 здійснити спростування інформації на її власних веб-сторінках, тоді як ОСОБА_1 не є власницею соціальних мереж «Facebook» та «Instagram» та не має власних веб-сторінок, про які йдеться у судовому рішенні.

Роз`яснення судового рішення доцільне з підстав необхідності зазначення про те, що спростування недостовірної інформації повинне здійснюватися з використанням облікового запису (акаунту) відповідачки в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram», а не з веб-сторінки, адже веб-сторінкою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » є сторінка ІНФОРМАЦІЯ_2 а веб-сторінкою « ІНФОРМАЦІЯ_3 » є сторінка http://www.instagram.com.

Зважаючи на те, що судовим рішенням не ідентифіковано акаунт (обліковий запис) відповідачки, з використанням якого повинно було бути здійснене спростування інформації, а користувача соціальної мережі ідентифіковано назвою веб-сайту, суд приходить до висновку щодо наявності підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення.

З огляду на те, що матеріали цивільної справи не містять інформації про конкретний ідентифікатор акаунта користувача після домену соціальної мережі - http://www.facebook.com/ або ІНФОРМАЦІЯ_4 , суд вважає за можливе роз`яснити, що спростування недостовірної інформації повинне здійснюватися з використанням облікового запису (акаунту) відповідачки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram».

На підставі викладеного, керуючись ст. 271 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду задовольнити.

Роз`яснити рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 жовтня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди і зазначити, що спростування недостовірної інформації повинне здійснюватися з використанням облікового запису (акаунту) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 в соціальних мережах «Facebook» та «Instagram».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлений 24. 10. 2022 року.

Суддя Баришівського районного суду Т. А. Троценко