Справа №478/882/22 Провадження №2/478/180/2022
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 жовтня 2022 року смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж Марина Василівна, про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Казанківського районного суду Миколаївської області з вказаним позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж М.В., про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Згідно вимог ЦПК України, звернення до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів особи здійснюється шляхом пред`явлення позову, форма і зміст якого повинні відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ст. 81 ЦПК України). Обов`язок доказування у спірній категорії справ покладається на позивача (заявника).

Предметом доказування за даною категорією вимог є: спільне проживання із спадкодавцем, відсутність спору про право.

Обставини, які мають значення для справи і які відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК повинен довести саме позивач, є: термін спільного проживання (на час відкриття спадщини).

Як вбачається із свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , місце смерті спадкодавці вказано місто Миколаїв.

Згідно лікарського свідоцтва про смерть, місце проживання померлого зазначено АДРЕСА_1 (адреса відповідача).

Жодних належних та допустимих доказів на підтвердження факту спільного проживання із спадкодавцем ( ОСОБА_3 ) за вказаною адресою ( АДРЕСА_2 суду не надано.

Доказами цього можуть бути зокрема, довідки з місця проживання, будинкова книга, витяги з Погосподарських книг Казанківської селищної ради, акт на предмет спільного проживання за вказаною адресою, складений та засвідчений депутатами селищної ради.

Доказом спільного проживання на день смерті спадкодавиці може бути також довідка селищної ради, яка міститься в матеріалах спадкової справи. Клопотання про витребування доказів (спадкової справи) позивачем не заявлено.

Не надано доказів ступеня спорідненості, а саме, того факту, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 є матір позивача (копія свідоцтва про народження, копія свідоцтва про шлюб).

Так, згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позовне провадження - вид провадження у судовому процесі, у якому розглядається спір двох сторін (позивача та відповідача), який виникає з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Згідно з ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав.

Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи за заявою фізичних осіб про встановлення фактів, якщо встановлення фактів не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, і чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Спір щодо спадкового майна, у тому числі і встановлення факту спадкування, підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

Позовна заява не містить вимог, що становлять спір про право та вирішуються в позовному провадженні, а містять виключно вимоги, які регулюються розділом ІV «Окреме провадження» ЦПК України. У позовні заяві позивач керується ст. 315 ЦПК України, яка регламентує окреме провадження.

Отже, позивачу у позовній заяві необхідно викласти наявність ознак спору про право в частині спадкування майна, яке залишилося після смерті ОСОБА_3 та в залежності від обставин підлягає уточненню звернення до суду (визначитись із видом провадження) в порядку позовного чи окремого провадження та відповідно з позивачем або заінтересованою особою. підлягає уточненню звернення до суду в порядку позовного чи окремого провадження.

Так в позовній заяві зазначено, що відповідач - ОСОБА_4 ні ОСОБА_5 є рідним сином спадкодавці, проте згідно свідоцтва про смерть померла особа є ОСОБА_6 ди ОСОБА_7 . Доказів на підтвердження родинних відносин між відповідачем та померлою ОСОБА_3 суду не надано, що не може дати суду визначитись з колом спадкоємців та як слідство довести наявність спору про право.

У позовній заяві позивач просить встановити факт її спільного проживання зі спадкодавцем, при цьому позивач не вказує про те, у чому саме полягає спір з відповідачем, а також про те, чи було іншими спадкоємцями прийнято спадщину, а звідси невідомо щодо наявності спору про право між самими спадкоємцями.

У даному випадку позовна заява ОСОБА_1 про встановлення факту спільного проживання фактично є заявою про встановлення факту, що має юридичне значення і не містить посилання про виникнення спору про право.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Позовна заява містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті. Обґрунтування наявності правових підстав для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви позивач не надав.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору та його звільнення є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка щодо заборгованості по аліментам тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Звертаю увагу, що відповідно до частини другої статті 8 Закону № 3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.

Тлумачення статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України "Про судовий збір" свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям", малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Для застосування вказаних підстав для звільнення від сплати судового збору є наявність доказів, які підтверджують приналежність особи до малозабезпеченої сім`ї.

До клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачем не надано жодного документу, з якого можна зробити висновок про приналежність особи до малозабезпеченої сім`ї (довідку про доходи, довідку з центру зайнятості населення, яка свідчить що особа має статус безробітного, довідку з податкового органу про отриманий дохід та/або відсутність такого нарахування тощо).

Вищенаведене дає підстави для висновку про те, що доказів на підтвердження обставин про те, що ОСОБА_1 є малозабезпеченою особою, суду не надано, а тому підстави для відстрочення сплати судового збору відсутні.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 185, 294 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Казанківського районного нотаріального округу Миколаївської області Корж Марина Василівна, про встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали та сплатити судовий збір в залежності від обраного виду провадження.

Надати позивачу строк, терміном десять днів з дня отримання копії ухвали, для усунення зазначених недоліків.

У разі не виконання вимог ухвали в установлений судом строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іщенко Х.В.