Провадження № 2-зз/359/23/2022
УХВАЛА

Іменем України

13 жовтня 2022 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Муранової-Лесів І.В..

при секретарі Воскобоєвій С.Ф.,

за участі представника

заінтересованої особи

(позивача) - Кибало П.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі цивільну справу за клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Бауліна Артема Олеговича про скасування заходів забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:

01.09.2022 на електронну адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Бауліна Артема Олеговича надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, накладені ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.12.2021 у справі №359/13053/21.

Клопотання обґрунтовано тим, що обставини щодо вчинення відповідачем дій стосовно відчуження майна суперечать викладеним в клопотанні відомостям, а також позиціям Верховного Суду. Так, представник ОСОБА_3 адвокат Баулін А.О. зазначає, що відповідач оголошення про продаж спірного будинку не подавала, нікого на вказані дії не уповноважувала, вважає, що єдиними заінтересованими особами в публікації оголошення про продаж домоволодіння є позивач або його представник. З цією метою представник відповідача звертався до ТОВ «Редакція газети «Вісті.Інформаціяю.Реклама» та отримав відповідь, що запит на розміщення оголошення стосовно продажу земельної ділянки та будинку за адресою АДРЕСА_1 по Viber надійшов з номеру НОМЕР_1 , а оплата за вказане оголошення зарахована на підставі меморіального ордеру АТ КБ «Приватбанк» №@2PL572097 від 11.08.2021, а також з метою перевірки цієї інформації до АТ «Приватбанк» та ПрАТ «Київстар» та отримав відповідь про відмову у наданні інформації з посиланням на ст.62 Закону України «Про банки та банківську діяльність» та ч.2 ст.119 Закону України «Про електронні комунікації».

У зв`язку з цим для розгляду даної заяви просили витребувати у ПрАТ «Київстар» : відомості про власника/користувача мобільного абонентського номеру НОМЕР_1 та відомості стосовно дат здійснення зв`язку (смс, дзвінки) вказаного абонента з абонентами НОМЕР_2 , НОМЕР_3 . А також у АТ КБ «Приватбанк»: відомості про платника та спосіб зарахування коштів на рах. НОМЕР_4 АТ КБ «Приватбанк» для їх подальшого переказну на рах. НОМЕР_5 в розмірі 60,00грн. за призначенням платежу «Сплата за рекламні послуги, ОСОБА_4 , ОСОБА_4 » (прізвище, ім`я, по-батькові платника, зазначені номери телефонів чи електронної адреси при здійсненні ініціювання, документи надані банку чи сформовані ініціатором переказу (в електронному чи письмовому вигляді), в який спосіб та ким надані відомості, необхідні для здійснення переказу за меморіальним ордером @2PL572097 від 11.08.2021, інформацію про номер телефону що використовувався для ідентифікації особи-платника.

Ухвалою судді від 05 вересня 2022 року клопотання призначено до судового розгляду (а.с.81).

У призначене судове засідання заявник відповідач ОСОБА_2 та її представник не з`явилися, були повідомлені про дату, час та місце судового розгляду.

12.10.2022 о 17.53 на електронну пошту суду від адвоката Чубенко С.В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, зважаючи на дію воєнного стану в Україні та її зайнятість в іншому судовому засіданні.

Разом із з цим, зазначений в клопотанні ордер на надання правової допомоги долучений у форматі, який не відкривається. Будь-які докази щодо зайнятості адвоката в іншому судовому засіданні в клопотанні не зазначені та до клопотання не долучені.

Крім того, заявник ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якої подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову у призначене судове засідання також не з`явилася, причини неявки не повідомила.

В силу вимог ст.ст.153, 158 ЦПК України неявка учасника справи, на розгляд клопотання щодо забезпечення позову, а також скасування заходів забезпечення позову не передбачає наслідків відкладення судового розгляду та не перешкоджає судовому розгляду.

Представник позивача ОСОБА_5 адвокат Кибало А.Я. повідомив про те, що позивач на даний час перебуває на лікуванні у зв`язку з пораненням, отриманим в ході участі у військових діях. Проти задоволення клопотання він заперечує, вказує, що позивачу невідомо ким було розміщено оголошення в газеті щодо продажу спірного будинку, позивач його не розміщував, дізнався про це випадково. Вважає, що дії відповідача свідчать про те, щі існують ризики, що у разі скасування заходів забезпечення позову та подальшого відчуження подарованого їй будинку, це може суттєво ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, і створить для позивача необхідність звертатися до суду з новими позовами для захисту своїх прав. При цьому звертає увагу, що відповідач ОСОБА_2 також звернулася до суду з позовом про визнання позивача таким, що втратив право користування спірним будинком. А також звертає увагу, що Велика Палата Верховного Суду в постановах від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 та від 15.09.2020 у справі №753/22360/17 зазначила, що про наявність ризиків свідчить сама можливість відчуження спірного майна.

Дослідивши подане клопотання про скасування заходів забезпечення позову, матеріали цивільної справи 359/13053/21 за заявою представника ОСОБА_5 адвоката Кибало Андрія Ярославовича про забезпечення позову, заслухавши думку представника заінтересованої особи (позивача у справі) адвоката Кибало А.Я., суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 грудня 2021 року було частково задоволено заяву Кибала А.Я. , який діє від імені та в інтересах ОСОБА_5 , про забезпечення позову до пред`явлення позову та накладено арешт на житловий будинок з відповідними надвірними будівлями та спорудами АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 208) (а.с.26-28).

Задовольняючи частково заяву про забезпечення позову, суд враховував, що ОСОБА_1 як одноособовий власник вищевказаного житлового будинку має можливість вільно розпорядитися спірним нерухомим майном, якщо не вжити заходи забезпечення позову. Встановлено, що ОСОБА_1 вчиняє дії, спрямовані на відчуження вказаного нерухомого майна, зокрема розмістила оголошення про продаж житлового будинку АДРЕСА_1 .

Також зазначено, що у такому випадку ОСОБА_5 буде змушений додатково оспорювати договори про відчуження спірного нерухомого майна, що, в свою чергу, ускладнить ефективний захист його порушених прав.

Враховано, що обраний заявником вид забезпечення позову у повній мірі відповідає позовним вимогам майбутнього позову та є спів мірним.

.

Крім того встановлено, що у січні 2022 року ОСОБА_1 зверталася до Бориспільського міськрайонного суду із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (а.с.38-40), у задоволенні якого ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.02.2022 було відмовлено (а.с.53-54).

Відповідно до вказаної ухвали суд перевірив доводи заявника (відповідача) ОСОБА_1 , що ОСОБА_5 пропустив десятиденний строк звернення з позовом до суду та встановив, що ОСОБА_5 пред`явив позов до суду в межах 10-денного строку з дня постановлення ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24 грудня 2021 року, якою були вжиті заходи забезпечення позову.

Жодна з попередніх ухвал Бориспільського міськрайоного суду Київської області відповідачем ОСОБА_1 не оскаржувалася, відповідні відомості в матеріалах цивільної справи відсутні.

Встановлено, що на даний час цивільна справа №359/13053/21 за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про визнання договору дарування житлового будинку недійсним по суті не розглянута (згідно з даними АСДС, що містяться на вебсайті судової влади, розгляд справи призначено на 17.10.2022), і обставини, які були підставою для вжиття заходів забезпечення позову (наявність спору, ризики відчуження спірного нерухомого майна), продовжують існувати.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. У разі надання відповідачем до суду документа, що підтверджує здійснене ним забезпечення позову відповідно до частини четвертої статті 156 цього Кодексу, відповідне клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, розглядається судом не пізніше наступного дня після надання вказаного документа. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, фактично стороною позивача визнано, що йому не відомо, ким здійснено розміщення оголошення в газеті «Вісті.Інформація.Реклама», не можливо це також встановити із з наданих ТОВ «Редакція газети «Вісті.Інформація.Реклама» документів, а також відповідей, отриманих представником заявника, відповідача, ОСОБА_1 з ПрАТ «Київстар» та АТ «КБ «Приватбанк».

При цьому суд звертає увагу, що з долученої до клопотання відповіді АТ «КБ «Приватбанк» вбачається, що інформація не була надана адвокату у зв`язку з неподанням усіх необхідних документів (зокрема: дозволу клієнта на розкриття банківської таємниці; документа, який підтверджує повноваження особи на підписання дозволу) (а.с.69-70).

Суд звертає увагу, що відповідач не була позбавлена можливості отримати від вищевказаних установ підтвердження того, що номер, з якого зроблено замовлення, та також зазначені в оголошенні номери, а також рахунок, з якого здійснено перерахування коштів, зареєстровані (відкриті) не на її ім`я. Проте, не скористалась такою можливістю.

Разом із цим відповідач в особі свого представника вважала необхідним і можливим при розгляді клопотання про скасування заходів забезпечення позову, порушити інші клопотання про витребовування письмових доказів (інформації), які, на переконання суду можуть бути розглянуті або в порядку забезпечення доказів, або при розгляді справи по суті заявлених позовних вимог, а не в межах поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Крім того, суд виходить з очевидної необґрунтованості поданого клопотання, оскільки, доводи заявника щодо невчинення нею дій, направлених на відчуження майна, не можуть бути беззаперечною підставою для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, зважаючи на те, що ухвала суду від 24.12.2021 року обґрунтована, зокрема, і тим, що є першочерговою і більш вагомою підставою для вжиття заходів забезпечення позову, а саме, що : ОСОБА_1 , як одноособовий власник вищевказаного житлового будинку має можливість вільно розпорядитися спірним нерухомим майном, якщо не вжити заходи забезпечення позову, та що у такому випадку ОСОБА_5 буде змушений додатково оспорювати договори про відчуження спірного нерухомого майна, що, в свою чергу, ускладнить ефективний захист його порушених прав.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 № 753/22860/17 (п.37 Постанови) «цей спір стосується, зокрема, майнових прав на частину будинку, «Апеляційний суд встановив, що відповідачка під час розгляду справи зареєструвала право власності на будинок. Тому через ризик його відчуження на користь третіх осіб невжиття заходів забезпечення позову у вигляді арешту частини будинку може істотно ускладнити ефективний захист прав позивача у випадку задоволення його позову. Те, що відповідачка проживає у будинку впродовж десяти років і після державної реєстрації її права власності на нього ще не вчинила дії, що могли би підтвердити намір відчужити будинок, зокрема, не зверталася до ріелторів і не розміщувала оголошення про продаж, не спростовують висновки апеляційного суду про наявність у відповідачки як в одноособового власника можливості вільно розпорядитись будинком, якщо не вжити заходи забезпечення позову. Крім того, той вид забезпечення позову, який застосував апеляційний суд, є домірним заявленим позовним вимогам. Немає підстав вважати, що застосування такого заходу призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідачки, оскільки будинок залишається в її володінні та користуванні, а можливість розпоряджатися обмежується на певний час лише щодо частини, якої стосується спір».

Така позиція Верховного Суду підтверджує обґрунтованість та співмірність обраного судом у даній справі заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірний житловий будинок, заявленим позовним вимогам щодо визнання договору дарування житлового будинку недійсним.

Жодних доводів того, що збереження накладеного арешту на житловий будинок обмежує право власності позивача, зважаючи на відсутність у позивача намірів його відчуження, подане клопотання не містить.

Дослідивши всі доводи клопотання та матеріали справи, враховуючи характер спірних правовідносин, суть заявлених позовних вимог та беручи до уваги, що забезпечення позову є тимчасовим заходом, потреба в якому не відпала і обставини, які зумовили його застосування не змінилися, суд дійшов висновку, що станом на теперішній час підстави для скасування забезпечення позову відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,149,158, 353,354 ЦПК України, суд -

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Бауліна Артема Олеговича про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 24.12.2021 у справі №359/13053/21 - відмовити..

На ухвалу суду може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження, або прийняття ухвали суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. В. Муранова-Лесів