Провадження №2/522/2449/22
РІШЕННЯ

Іменем України

27 жовтня 2022 року Приморський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Чернявської Л.М.

за участю секретаря судових засідань Тофан Л.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одеса справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

04 серпня 2021 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач мотивує вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла дружина Позивача - ОСОБА_2 та після її смерті залишилась спадщина. Звернувшись на початку квітня 2020 року до приватного нотаріуса Бежан А.В.. Позивачем було виявлено, що нотаріальна контора не проводить свою діяльність через запроваджений в країні карантин. Строк на прийняття спадщини за померлою дружиною Позивача закінчився 12 травня 2020 року, але Позивачу не вдалось подати заяву про прийняття спадщини у зв`язку з виниклою пандемією з приводу нової короно-вірусної інфекції в країні.

01 червня 2021 року Позивач звернувся до Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса з заявою про прийняття спадщини, на що нотаріусом було відкрито спадкову справу № 255Б/2021 та було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Як зазначає позивач, фактично з незалежних від нього обставин строк на звернення з заявою про прийняття спадщини було пропущено з поважних причин та які не залежали від Позивача.

Як зазначає Позивач, від є спадкоємцем ОСОБА_2 за законом, інших спадкоємців у ОСОБА_2 крім Позивача немає. Ще з часу спільного проживання та до моменту звернення до суду, Позивач продовжує відкрито користуватись майном померлої ОСОБА_2 .

У зв`язку з вищевикладеним, Позивач звернувся до суду з відповідним позовом та просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини та встановити додатковий строк у два місяці для прийняття спадщини після смерті померлої дружини ОСОБА_2 , який пропущений Позивачем з поважних причин через незалежні від Позивача обставин.

Ухвалою суду від 05 серпня 2021 року відкрито провадження по справі, встановлено загальний порядок розгляду справи.

29 вересня 2021 року від Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса надійшла заява про розгляд справи за відсутності.

Ухвалою суду від 06 червня 2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті.

В судове засідання 27 жовтня 2022 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Від Позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності.

Суд вважає, що були створені всі умови для реалізації права осіб на доступ до правосуддя, та приймаючи до уваги, що будучи повідомленими про дату та час розгляду справи в суді, сторони не з`явились, суд оцінює таку поведінку сторін як небажання особисто прийняти участь в розгляді справи в суді.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Більш того, в умовах воєнного стану, з огляду на неприпустимість зупинення роботи судів та здійснення правосуддя та на розумність строків розгляду справ, суд не має чекати, що особа яка звернулась до суду виявить бажання з`явитись до суду за умови не повідомлення суду причин своєї неявки.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач) не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

Підстав для відкладення розгляду справи, визначених частиною 2 ст. 223 ЦПК України судом не встановлено.

Тож, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню на підставі наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 13 листопада 2019 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 26 липня 2002 року, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 26 липня 2002 року, серія НОМЕР_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абзацу 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто законодавство не встановлює перелік поважних причин, тому вони визначаються поважними на думку суду. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Строк прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 сплинув 12.05.2020 року.

Так, постановами Кабінету Міністрів України від від 11 березня 2020 р. № 211 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» до 31 грудня 2021 р. на території України встановлено карантин. Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

У правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 12 травня 2021 року по справі № 766/12921/20-ц, зазначено, що стан здоров`я позивачки є саме тією непереборною обставиною, що виникла незалежно від її волі, пов`язана з істотними труднощами для вчинення дій щодо прийняття спадщини. Крім того, запроваджений на всій території України карантин з метою запобігання поширенню на території України вірусу COVID-19 також обмежив дії спадкоємця на вчасне подання заяви про прийняття спадщини.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 12.10.2021 у справі № 953/8112/20 аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У вказаній справі Верховний Суд дійшов висновку, що необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачу перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 23 червня 2020 року звернувся до приватного нотаріуса Бежан А.В. з заявою про роз`яснення порядку оформлення спадкових справ після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 01 липня 2020 року за № 01-16 ОСОБА_1 надано приватним нотаріусом Бежан А.В. відповідь, відповідно до якої повідомлено що ОСОБА_1 пропущено відповідний строк для прийняття спадщини. Однак, приватним нотаріусом не заводилось спадкова справа.

01 червня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса, яка надійшла до державного нотаріуса 04 червня 2021 року за вх. № 1113/02-14.

Державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса Оліянчук С.С. на звернення ОСОБА_1 надала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 червня 2021 року, відповідно до якої повідомлено, що ним пропущений шестимісячний строк, встановлений діючим законодавством України для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст. 1268 ЦК України).

Як зазначає спадкоємець за законом ним був пропущений строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки нотаріальна контора не проводила свою діяльність через запроваджений в країні карантин. ОСОБА_1 не звернувся у встановлений строк до нотаріуса так як намагався вберегти своє здоров`я та життя, адже хвилювався що можливе захворювання на коронавірус матиме негативні наслідки на його здоров`я й тому практично не виходив на вулицю.

За таких обставин, суд вважає, що, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно п. 24 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що позивач не мав змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, через запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19. Враховуючи вищевикладене, суд вважає поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідне встановити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 76-81, 82, 263-265 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради, третя особа Приморська державна нотаріальна контора у м. Одеса про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановити додатковий строк тривалістю два місяці починаючи з наступного дня після набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З врахуванням хвороби судді з 01 листопада 2022 року по 04 листопада 2022 року, повний текст рішення складено та підписано 07 листопада 2022 року.

Суддя Чернявська Л.М.