Справа № 226/563/22

Провадження № 2/226/348/2022
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

25 жовтня 2022 року Димитровський міський суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Клепка Л.І.,

при секретарі Філіпповській Т.Г.,

розглянувши в заочному судовому засіданні в залі суду в місті Мирноград Донецької області справу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в обґрунтування якого зазначило, що 02.01.2021 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та відповідачем ОСОБА_1 в електронній формі шляхом заповнення відповідачем на сайті позивача анкети згоди клієнта був укладений Договір № 064 оренди майна з правом його викупу, а саме - гральної приставки Gamе/cons PlayStation 4 1TB в комплекті з 3 іграми (SM+HZD+GTS) і підпискою PS Plus вартістю 35148 грн. строком 12 місяців. За умовами договору, погодженими сторонами, відповідач протягом 12 місяців до 02 числа кожного наступного місяця мав сплачувати орендну плату за користування вказаним майном. Проте, прийнявши об`єкт оренди у володіння та тимчасове користування, свої зобов`язання за договором, укладеним та підписаним у порядку, визначеному ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», відповідач не виконував, визначені договором щомісячні платежі не вносив, у зв`язку з чим за ним виникла заборгованість у сумі 71200,55 грн, з яких: 35148,00 грн. - сума боргу, 17574,00 грн. сума штрафу (50% від загальної суми прострочення); 17574,00 грн. пеня, 670,55 грн. - інфляційне збільшення, 234 грн. - 3% річних, яку позивач просить стягнути з відповідача на його користь. Та, крім цього, просить стягнути з відповідача на його користь суму судового збору, сплачену при поданні позову, в розмірі 2481,00 грн.

Сторони, будучи повідомленими про час і місце судового розгляду, в судове засідання не з`явилися. Позивач просить розглянути справу у відсутність його представника. Відповідач правом відзиву на позов не скористався, своєї позиції з приводу заявлених позовних вимог не висловив.

Приймаючи до уваги зазначене та відсутність заперечень зі сторони позивача, суд вважає за можливе відповідно до п.п.1-3 ч.1 ст.280 ЦПК України розглянути справу в заочному судовому засіданні та ухвалити рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Судом встановлено, що 02.01.2021 року між сторонами в електронній формі укладено Договір №064 оренди майна з правом викупу (далі - Договір), за умовами якого ТОВ «Будинок Комфорту» зобов`язалося передати відповідачу у строкове платне користування ігрову приставку Gamе/cons PlayStation 4 1TB в комплекті з 3 іграми і підпискою PS Plus, вартістю 35148,00 грн. з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди до відповідача на умовах, передбаченими Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору (а.с.22-23). Відповідач, у свою чергу, зобов`язався прийняти об`єкт оренди у володіння та користування, а згодом - у власність на визначених умовах, а також сплачувати позивачу орендну плату.

Укладання договору підтверджується анкетою-згодою клієнта та роздруківкою послідовності дій, здійснених відповідачем 02.01.2021 року через особистий кабінет з використанням електронного підпису (а.с. 19-21).

Пунктом 2 договору оренди з викупом встановлено, що орендар має право достроково викупити об`єкт оренди. У разі здійснення викупу протягом третього місяця оренди (не пізніше спливу 90 днів від дати укладення договору), викупна вартість об`єкта оренди складатиме 13394,00 грн, у тому числі ПДВ 2232,33грн., при цьому сплачені орендарем орендодавцю платежі враховуються в якості часткової оплати зазначеної суми. Якщо орендар не здійснює викуп об`єкта оренди в перші 90 днів оренди, то він втрачає право на наведені в цьому пункті умови і подальший достроковий викуп може бути здійснений лише за загальними правилами, а саме за умови дострокового погашення орендної плати та викупу об`єкта оренди відповідно до його дійсної вартості, що складає 35148,00 грн, у тому числі ПДВ 5858,00 грн.

Із п. 3 договору оренди з викупом слідує, що передача об`єкта оренди орендодавцем і приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 5 робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання орендарем об`єкту оренди у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова пошта».

Цим же пунктом договору передбачено, що орендна плата у розмірі 2929,00 грн. (в тому числі ПДВ 488,17 грн.) здійснюється орендарем до 2-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 12 місяців, де днем внесення останнього платежу є 02.01. 2022 року.

Згідно п. 4 договору оренди з викупом за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 2% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором.

За змістом п. 6 договору оренди з викупом викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2 - 4 цього договору.

Цей договір і Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та Правил надання майна в оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/ (пункт 7 договору оренди з викупом).

Згідно з пунктом 5.1 Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту», сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі.

Відповідно до пункту 7.2. Правил надання майна в оренду ТОВ «Будинок Комфорту» викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно здійснюється за умови належної сплати всіх Орендних платежів. При цьому, орендар сплачує авансові платежі у якості оплати вартості об`єкта оренди у сумі і відповідно до умов, погоджених у Додатку до Договору. Об`єкт оренди переходить у власність Орендаря за умови здійснення Орендарем всіх належних платежів із сплати (Орендної плати) на користь Орендодавця згідно з Графіком.

Відповідно до пунктів 8.4 та 8.5 Правил за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75,00 (сімдесят п`ять) гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за договором оренди майна.

У разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору оренди майна із правом викупу орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості загальної суми прострочених орендних платежів за Договором оренди майна з правом викупу та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною в договорі оренди майна з правом викупу за вирухуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів або повернення об`єкту оренди.

Як слідує з наданих позивачем доказів, свої зобов`язання за договором ТОВ «Будинок Комфорту» виконало в повному обсязі, передавши відповідачу на умовах договору у строкове платне володіння та користування об`єкт оренди майна, що підтверджується експрес-накладною №9600 товару №064 та листом ТОВ «Нова Пошта» №00114 від 12.01.2022 року (арк.с.26-29).

Відповідно до розрахунку заборгованості за Договором №064 оренди майна з правом викупу від 02.01.2021 року сума боргу за простроченим зобов`язанням складає 71200,55 грн, з яких: 35148,00 грн. - сума боргу, 17574,00 грн. сума штрафу (50% від загальної суми прострочення); 17574,00 грн. пеня, 670,55 грн. - інфляційне збільшення, 234 грн. - 3% річних.

Статтею 202 ЦК України встановлено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення).

Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).

В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Статтею 3 Закону №675-VIII визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору;

Як передбачено ч. 3 ст. 11 Закону №675-VIII, електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону №675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах.

Із положень ч. 6 ст. 11 Закону №675-VIII слідує, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону.

За змістом ч. 11 ст. 11 Закону №675-VIII покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено.

В силу ч. 12 ст. 11 Закону №675-VIII електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі.

Згідно з ч. 13 ст. 11 Закону №675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України.

Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону №675-VIII).

Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Відповідно до ст. 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором.

Із положень ст. 759 ЦК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) слідує, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди).

Частиною 1 статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно з ч. 1 ст. 546 ЦК України слідує, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності.

Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 547 ЦК України).

Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Як передбачено ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства.

Як встановлено судом, своїх зобов`язань за договором відповідач не виконав, що доводить законність вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь виниклої за договором заборгованості.

Вирішуючи питання судових витрат у справі, суд вважає за необхідне відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України покласти їх на відповідача, стягнувши з нього на користь позивача 2481,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.12,13,81,141,247,263-265, 280-282 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , податковий номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» (, юридична адреса: 01133, м.Київ, вул.Лесі Українки буд.34, під`їзд 3, кабінет 503) заборгованість за договором оренди майна з правом викупу № 064 від 02.01.2021 року станом в сумі 71200 (сімдесят одна тисяча двісті) грн. 55 коп. та судовий збір в розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним Кодексом.

Суддя Л.І.Клепка