Справа № 758/3123/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення позовної заяви без руху

29 квітня 2022 року суддя Подільського районного суду м.Києва Головчак М. М. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Лемано», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: публічне акціонерне товариство «Платинум Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг», ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Германа Дениса Олександровича звернувся до Подільського районного суду міста Києва з вказаною позовною заявою.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 2, 5, 10 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (пункт 2); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5); підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункт 10).

Згідно абзацу першого частини першої статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У порушення вказаної норми, представником позивача адвокатом Германом Д.О. подано до суду позовну заяву в єдиному екземплярі.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору (ч. 4 ст. 175 ЦПК України).

Всупереч ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону до позовної заяви не додано.

Положеннями ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як слідує з прохальної частини позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, а саме визнання недійсним Іпотечного договору від 22.04.2019, за яку він повинен сплатити судовий збір у загальному розмірі 992,40 грн.

Разом з цим, позивачем заявлені позовні вимоги майнового характеру, а саме:

- витребування від ТОВ «Лемано» на користь ОСОБА_1 земельної ділянки, площею 0,0738 га, кадастровий нмер :91:453:0021, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта рухомого майна 00;

- витребування від ТОВ «Лемано» на користь ОСОБА_1 садового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта рухомого майна 00;

- припинення обтяження речового права у вигляді іпотеки ОСОБА_3 згідно іпотечного договору від 22.04.2019 на земельну ділянки, площею 0,0738 га, кадастровий нмер :91:453:0021, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта рухомого майна 00;

- припинення обтяження речового права у вигляді іпотеки ОСОБА_3 згідно іпотечного договору від 22.04.2019 на садовий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта рухомого майна 00;

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В пунктах 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах зазначено, що пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону №3674-VI. Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов`язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п`ятою статті 216 ЦК).

Згідно з положеннями ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства №358 від 21.08.2014 року.

У відповідності до п.п.1 п.1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Статтею 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору, є звіт про оцінку майна.

Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення розміру судового збору, який повинен сплатити позивач при зверненні до суду.

Так, під час вивчення матеріалів позовної заяви суддею встановлено, що позивачем не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог наведеного вище Закону, зокрема, не подано звіт про оцінку його ринкової вартості у відповідності до вимог п.5 6 Національного стандарту, згідно з яким передбачено, що звіт про оцінку майна, повинен бути складений у повній формі, містити дату оцінки та дату завершення складання звіту, та строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства.

Вказаний недолік необхідно усунути, встановити дійсну вартість майна на час звернення до суду, після чого зазначити ціну позову, як цього вимагає до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, сплативши при цьому судовий збір відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Виходячи з наведеного, суддя дійшов висновку, що позовна ОСОБА_1 до ТОВ «Лемано», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ПАТ «Платинум Банк», ТОВ «Ренесанс Холдинг», ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (частина 1); в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина 2).

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у необхідності долучення до позовної заяви докази, підтверджуючі дійсну вартість майна на час звернення до суду (звіт про оцінку майна), зазначити ціну позову, сплатити судовий збір в необхідному розмірі, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору та надання копій позовної заяви та всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

З огляду на викладене суддя може вирішити питання про відкриття, повернення чи відмову у відкритті провадження по справі, яка не була належним чином оформлена та містила недоліки, лише після їх усунення. При цьому у ЦПК України відсутні винятки з указаного порядку.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Лемано», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: ПАТ «Платинум Банк», ТОВ «Ренесанс Холдинг», ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня надходження цієї ухвали усунути вказані недоліки, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві разом з доданими до неї документами, що не позбавляє особу права повторно звертатись до суду з таким позовом після того як відпадуть обставини, що стали підставою для його повернення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Лемано», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: публічне акціонерне товариство «Платинум Банк», товариство з обмеженою відповідальністю «Ренесанс Холдинг», ОСОБА_4 , про витребування майна із чужого незаконного володіння - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає і набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяМ. М. Головчак