Справа № 344/3977/22
Провадження № 22-ц/4808/683/22
Головуючий у 1 інстанції Польська М. В.
Суддя-доповідач Пнівчук
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2022 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої Пнівчук О.В.

суддів: Бойчука І.В., Девляшевського В.А.

з участю секретаря Петріва Д.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на ухвалу Івано-Франківського міського суду від 31 березня 2022 року, у складі судді Польської М.В., по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільчої системи «Івано-Франківськгаз» про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення та акту розрахунку,

в с т а н о в и в:

28 березня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 звернулась в суд з позовом до АТ Оператор газорозподільної системи «Івано-Франківськгаз» про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ від 20.10.2020 року та акту розрахунку не облікованого (дорахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Ухвалою Івано-Франківського міського суду від 31 березня 2022 року відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ГРМ від 20.10.2020 року.

Відмовляючи у відкритті позову з підстав, передбачених п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України, суд першої інстанції виходив з того, що вимога позовної заяви про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ від 20.10.2020 року не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Не погоджуючись з ухвалою суду, представник ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Вважає необґрунтованими висновки суду про те, що вимоги позовної заяви про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ від 20.10.2020 року не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства та є неналежним способом захисту порушеного права. Ухвалу суду про відмову у відкритті провадження у справі в частині вказаних позовних вимог перешкоджає в доступі до правосуддя.

Зазначає, що правова природа протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ГРМ від 20.10.2020 року та акту про порушення ПКЕЕ є різними та стосуються відмінних суб`єктів з різним правовим регулюванням відносин, а тому такі не можуть застосовуватися по аналогії правового регулювання.

Апелянт вважає, що саме викладена в позовній заяві вимога про скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ від 20.10.2020 року та акту розрахунку не облікованого (дорахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 24.09.2020 року відповідає належному способу захисту цивільного права позивача.

Поданий цивільний позов по своєму змісту та формі відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, підстави для відмови у відкритті провадження відсутні.

Просить скасувати ухвалу суду та направити справу в суд першої інстанції для продовження провадження.

У судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 підтримав доводи апеляційної скарги з наведених у ній мотивів.

Представник відповідача АТ «Оператор газорозподільчої системи «Івано-Франківськгаз» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у зв`язку з чим, колегія суддів, відповідно до положень ч.2 ст. 372 ЦПК України, дійшла висновку, про розгляд справи за його відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника апелянта, перевіривши письмові матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно ч.1 ст. 15, ч.1ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абз.12 ч.2 ст.16 ЦК України).

Згідно ч.ч.1,2 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц Великою Палатою Верховного Суду зроблено висновок про те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права, а тому такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду.

Оскільки у справі, яка є предметом апеляційного перегляду, спір виник щодо скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, оформленого протоколом від 20 жовтня 2020 року, а у справі № 522/12901/17-ц позивачем заявлено позов про скасування протоколу засідання комісії Центральних районних електричних мереж щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнання дій комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, натомість питання щодо скасування рішення комісії не було предметом розгляду, тому відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц.

При цьому, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 зроблено висновок про те, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої палати Касаційного цивільного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 401/2611/17 (провадження № 61-16533св19) зроблено висновок, що «спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало особу звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним. Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії».

Зазначений висновок підлягає застосуванню також у разі оскарження рішення комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11 жовтня 2021 року справа № 646/6354/19 провадження № 61-11642св21.

Відповідно до пункту 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГТС затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494 за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Судом встановлено, що представник ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ Оператор газорозподільчої системи «Івано-Франківськгаз» та обґрунтовував позовні вимоги в частині скасування протоколу комісії з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ від 20 жовтня 2020 року оскарженням саме рішення, яке оформлене зазначеним протоколом, про перерахунок нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, що порушує права ОСОБА_1 як споживача природного газу.

Враховуючи те, що позивачем заявлена вимога про скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення та проведення донарахування споживачам природного газу за порушення вимог Кодексу ГРС, оформленого протоколом, то позивачем обраний ефективний спосіб захисту прав та інтересів, який установлений законом, тому такий спір підлягає судовому розгляду.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала не відповідає нормам процесуального права і перешкоджає подальшому провадженню у справі, а тому, згідно з ч. 1 ст. 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Івано-Франківського міського суду від 31 березня 2022 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 19 травня 2022 року.

Головуюча О.В. Пнівчук

Судді: І.В. Бойчук

В.А. Девляшевський