Справа № 304/1354/22 Провадження № 2/304/244/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2022 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання Галас А.Ю.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу № 304/1354/22 за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Дудурича Ігоря Володимировича до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

представник позивача звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 ОСОБА_3 , який являвся забудовником будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначає, що 28 лютого 1975 року рішенням виконкому Перечинської районної Ради депутатів трудящих № 59 ОСОБА_3 було надано дозвіл на будівництво індивідуального житлового будинку в селі Раково, а 01 березня 1975 року видано Свідоцтво про забудову садиби, однак право власності на будинок ОСОБА_3 зареєстровано не було. Вказує, що 21 квітня 2017 року ОСОБА_3 склав заповіт, яким все належне йому майно заповів позивачу, яке ОСОБА_1 20 вересня 2021 року прийняла, подавши нотаріусу Ужгородського районного нотаріального округу Закарпатської області Семену Ю.Ю. заяву про прийняття спадщини. Також вказує, що позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, оскільки спадкоємці, що мають право на обов`язкову частку у спадщині, відсутні, дружина спадкодавця ОСОБА_4 померла ще ІНФОРМАЦІЯ_2 , а інша донька відповідач ОСОБА_2 не зверталася із заявою про прийняття спадщини за батьком та відповідно спадщину не прийняла. В той же час, звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через відсутність правовстановлюючих документів на спадковий будинок та рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання спадкування житлового будинку. На підставі наведеного просить позов задовольнити та визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, її представник адвокат Дудурич І.В. подав заяву про розгляд справи без їх участі, задовольнити уточнені позовні вимоги у повному обсязі та визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , що належав спадкодавцю ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче судове засідання також не з`явилася, однак попередньо направила на адресу суду нотаріально завірену заяву про визнання позову, в якій зокрема вказує на те, що нею не було подано заяву про прийняття спадщини за померлим батьком і наміру подавати таку не має. Крім цього заявляє, що обставини спільного проживання ОСОБА_1 з померлим ОСОБА_3 на момент смерті останнього відповідають дійсності, а також через неможливість прийняти участь у судовому засіданні, просить розглянути справу без її участі.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи та подані сторонами заяви, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

У підготовчому судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько сторін у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Перечинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. І.Франківськ) 11 червня 2021 року.

За життя ОСОБА_3 склав заповіт, за яким все своє майно, яке належатиме йому на день смерті, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, а також все те, на що він за законом буде мати право заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією заповіту, посвідченого 21 квітня 2017 року секретарем Т.Пасіцької сільської ради Перечинського району Закарпатської області та зареєстрованого у реєстрі за № 45, а також Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 66502304 від 20 вересня 2021 року.

Випискою з погосподарської книги № 74 від 25 січня 2022 року на підставі погосподарської книги № 10 за 2017 2021 роки, особистий рахунок об`єкта по господарського обліку № 07681, підтверджується, що забудовником та головою домогосподарства за адресою: АДРЕСА_1 був ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вказане також підтверджується наявними у матеріалах справи копіями рішення Перечинської районної Ради трудящих № 59 від 28 лютого 1975 року, яким ОСОБА_3 надано дозвіл на будівництво індивідуального житлового будинку в селі Раково, Свідоцтвом садиби в сільських населених пунктах УРСР, виданим на забудовника ОСОБА_3 , а також інформацією Т.Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області від 17 лютого 2022 року № 03-07/330.

Як видно з довідки приватного нотаріуса Семена Ю.Ю. вих. № 83/02-14 від 21 грудня 2021 року «Про коло спадкоємців по спадковій справі № 18/2021 після смерті ОСОБА_3 », що міститься у матеріалах справи, вказаним приватним нотаріусом відкрито спадкову справу за № 18/2021 після смерті ОСОБА_3 , що народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , згідно даних спадкової справи єдиним спадкоємцем за законом та заповітом є дочка померлого ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно із ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 цього Кодексу спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 цього Кодексу спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

В той же час встановлено, що позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок АДРЕСА_1 , оскільки відсутній документ, що посвідчує право власності на вказаний житловий будинок, а також відсутня інформація про державну реєстрацію права власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Відсутність реєстрації будинку підтверджується також довідкою виконкому Т.Реметівської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області № 201 від 28 вересня 2021 року, згідно якої у переданому Перечинською районною радою архіві РКП «Бюро технічної інвентаризації» відсутня інформація щодо реєстрації права власності на житловий будинок в АДРЕСА_1 .

Як роз`яснено у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно висновків Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у пункті 3.1. Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду.

Оскільки ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за заповітом, прийняла спадщину за батьком ОСОБА_3 , оскільки протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, звернулася із заявою про прийняття спадщини, а тому вважається такою, що прийняла спадщину.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно з ч. 1 ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 цього Кодексу відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

У статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що «кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Отже враховуючи те, що позивач прийняла спадщину, однак у неї існують перешкоди у оформленні права на спадщину на житловий будинок в нотаріальному порядку, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судовий збір у порядку ст. 141 ЦПК України покласти на відповідача.

Керуючись ст. 328, 331, 377, 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1223, 1261, 1268, 1297 ЦК України, ст. 6-13, 76, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

позов представника ОСОБА_1 адвоката Дудурича Ігоря Володимировича до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , право власності в порядку спадкування за заповітом за спадкодавцем ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок АДРЕСА_1 з належними до нього господарськими будовами та спорудами.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат Дудурич Ігор Володимирович; місцезнаходження: 88000 Закарпатська область м. Ужгород, вул. Минайська, 16, офіс 302.

Відповідач: ОСОБА_2 ; місцезнаходження: АДРЕСА_3 .

Головуючий: Чепурнов В. О.