Справа № 700/570/21
Номер провадження 2-во/700/10/22
У Х В А Л А

про виправлення описки

07 листопада 2022 року Лисянський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Бесараб Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Мельніченко Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Лисянка заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у заочному рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 28.12.2021 року у справі №700/570/21 провадження №2/700/286/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду.

В обґрунтування заяви заявник зазначила, що у провадженні Лисянського районного суду Черкаської області перебували матеріали цивільної справи №700/570/21 провадження №2/700/286/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

28 грудня 2021 року судом було ухвалено заочне рішенням, яким позовні вимоги позивача були задоволені у повному обсязі. Після набрання судовим рішенням законної сили, вона звернулася до відділу Державної виконавчої служби для подальшого примусового його виконання. Однак у даному рішення було виявлено розбіжності, а саме у позовній заяві вона просила: «Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж прожитковий мінімум для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати від дня пред`явлення позову до суду і до досягнення сином повноліття". А в рішенні суду вказано: "Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , аліменти на користь ОСОБА_1 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати з дня подання позовної заяви до суду - 05.10.2021 року і до досягнення дитиною повноліття". Таким чином просить виправити допущену в рішенні Лисянського районного суду від 28.12.2021 року в справі №700/570/21 описку, зазначивши замість "50% прожиткового мінімуму" - "прожитковий мінімум".

Дослідивши та вивчивши дану заяву та додані до неї документи, суд приходить до наступного висновку.

Матеріалами справи встановлено, що 18.08.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

05.10.2021 року позивач подала суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просила стягнути з відповідача аліменти на утримання їх спільного сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж прожитковий мінімум для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати від дня пред`явлення позову до суду і до досягнення сином повноліття.

Лисянським районним судом Черкаської області 28 грудня 2021 року було ухвалено заочне рішення у цивільній справі №700/570/21 провадження №2/700/286/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, згідно з яким позовні вимоги позивача задоволені у повному обсязі.

Зокрема, в абзаці четвертому резолютивної частини рішення зазначено: "Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 аліменти на користь ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати з дня подання позовної заяви до суду - 05.10.2021 року і до досягнення дитиною повноліття."

Такого висновку суд дійшов з огляду на те, що визначений законом прожитковий мінімум дитині повинні забезпечити обоє батьків у рівних частинах.

Проте, ухвалюючи рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів суд помилково не вказав на часткове задоволення вимог позивача.

Дане рішення суду не оскаржувалося у встановлений ЦПК України строк та 28.01.2022 року набрало законної сили.

Відповідно до ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки вирішується без повідомлення учасників справи.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Тобто, зазначена стаття передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Відповідно до змісту коментованої статті опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо.

Суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення. Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Щодо арифметичних помилок, то Верховним Судом, зокрема, у постанові від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 роз`яснено, що арифметична помилка це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Отже, описками є помилки, зумовлені неправильним написанням слів, але не всіх, а лише тих, які мають істотний характер і можуть ускладнювати його розуміння чи виконання судового рішення. Під загальним поняттям описка розуміється неправильне написання слів. Що ж стосується цивільного провадження, то законодавець надав право суду за власною ініціативою або за заявою учасника справи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. При цьому такі описки мають бути такими, що призводять до неправильного сприйняття або розуміння судового рішення. Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, прізвища особи тощо) або які мають технічний характер.

Пленум Верховного Суду України у п. 19 своєї постанови №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» роз`яснив судам, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає. Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як із власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено. Після внесення виправлень чи арифметичних помилок текст рішення змінювати не можна, проте у виконавчому листі наводяться формулювання резолютивної частини рішення в тій редакції, яку воно отримало у зв`язку з постановленням відповідної ухвали.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Отже, диспозиція статті 269ЦПК України не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви ухваленого судового рішення.

Із поданої до суду заяви вбачається, що заявник просить виправити описку, а саме в резолютивній частині рішення зазначити замість: «50% прожиткового мінімуму" - "прожитковий мінімум"».

Однак, підтверджуючих даних помилковості зазначення в судовому рішенні розміру стягнення аліментів відповідач не надав при поданні заяви про виправлення описки.

Крім того, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Отже, заявник фактично намагається виправленням описки в рішенні Лисянського районного суду Черкаської області у цивільній справі №700/570/21 провадження №2/700/286/21за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, змінити зміст зазначеного рішення.

Виправлення описки у зазначений заявником спосіб не є виправленням описки в розумінні ч. 1 ст. 269 ЦПК України, оскільки в даному випадку судом не було допущено ні описки, ні арифметичної помилки.

За таких обставин, відсутні правові підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у вищевказаному рішенні суду в частині розміру аліментів.

Водночас, суд вважає за необхідне виправити допущену ним помилку у рішенні щодо вказівки на обсяг задоволених вимог.

Так, в мотивувальній та резолютивній частині рішення вказано, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задоволено.

Проте, у третьому абзаці резолютивної частини вказано, що з ОСОБА_2 необхідно стягнути аліменти на користь ОСОБА_4 на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати з дня подання позовної заяви до суду - 05.10.2021 року і до досягнення дитиною повноліття.

Такого висновку суд дійшов з огляду на те, що визначений законом прожитковий мінімум дитині повинні забезпечити обоє батьків у рівних частинах.

Зазначене вказує на часткове задоволення вимог позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183 СК України, ч. 1 п. 19, ст. ст. 258, 260, 269, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Лисянського районного суду Черкаської області від 28.12.2021 року у справі №700/570/21 провадження №2/700/286/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - відмовити.

Виправити описку у рішенні Лисянського районного суду Черкаської області справа № 700/570/21, провадження №2/700/286/21 від 28.12.2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, вказавши:

- в дев`ятому абзаці мотивувальної частини «позов підлягає частковому задоволенню із наступних підстав», замість неправильного «позов підлягає задоволенню із наступних підстав»;

- в першому абзаці резолютивної частини «Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задовольнити частково», замість неправильного «Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів задовольнити».

Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Суддя Н. В. Бесараб