Справа №: 398/3034/22
провадження №: 2/398/1744/22
"25" жовтня 2022 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області
у складі: головуючого - судді Демченко І.М.
за участю секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Олександрія в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,
Позивач звернулась до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою, посилаючись на те, що вона на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого 14.05.2015 року державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 Москаленко Я.М. та зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 14.05.2015 року, реєстраційний номер 9659483, є власником квартири АДРЕСА_1 . У вказаній квартирі зареєстрований її зять ОСОБА_2 , який не є співвласником квартири та з 2013 року не проживає в даній квартирі та в квартирі відсутні його речі. Де на даний час проживає відповідач їй невідомо. Враховуючи викладе позивач вважає що він втратив право користування житловим приміщенням.
Ухвалою суду від 03.10.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 25.10.2022 року у порядку ст.ст. 280-281 ЦПК України вирішено провести заочний розгляд справи.
Позивач ОСОБА_1 надала до канцелярії суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечують проти ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином у відповідності до вимог ст. ст. 128, 130 ЦПК України, про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення. У встановлений судом строк відповідач заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного провадження та відзиву не надав.
Відповідно до вимог ч.3 ст. 223 ЦПК України у разі неявки учасника справи, який належним чином повідомлений про судове засідання, без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи.
Також суд зазначає, що оскільки відповідачеві роз`яснювалося право подати відзив, у якому він повинен викласти заперечення проти позову у визначений судом строк, а також наслідки неподання такого відзиву, однак відзив до суду за весь час перебування в провадження суду цієї справи подано не було, на підставі ч.8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши докази, суд встановив фактичні обставини та відповідні правовідносини, які виникли між сторонами.
Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14.05.2015 року, посвідченого державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 Москаленко Я.М. та зареєстрованого в реєстрі за №3-448 ОСОБА_1 , тобто позивачці у справі, на праві власності належить квартира АДРЕСА_1 , що також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №37507958 від 14.05.2015 року (а.с. 3-4).
Довідкою квартального комітету №38 Олександрійської міської ради за № 90 від 08.09.2022 року підтверджено, що власником квартири АДРЕСА_1 є позивач ОСОБА_1 та в даній квартирі значиться зареєстрованим колишній зять ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не проживає за даною адресою більше року (а.с.7).
Актом від 16.06.2022 року, затвердженим головою квартального комітету №38 та складеним за участю мешканців АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 , не проживає більше 16 місяців (а.с. 8).
Статтею 150 ЖК України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок, користуються ним для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на власний розсуд.
Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Положеннями статті 391 ЦК України надано право власнику майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом (стаття 405 ЦК України).
На підставі доданих до матеріалів справи доказів встановлено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за місцем реєстрації не проживає, його особистих речей в квартирі не має.
Таким чином, судовим розглядом справи встановлено, що відповідач за місцем реєстрації не проживає, отже він є таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 . Будь-які підстави для збереження за ним права користування цим житловим приміщенням відсутні, у зв`язку з чим суд вважає, що права позивача підлягають захисту та приходить до висновку про задоволення позову.
Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі остаточного рішення суду про позбавлення права власності або права користування житловим приміщенням.
Керуючись ст.ст. 2, 23, 76-81, 258, 259, 263, 264, 265 , 280, 281 ЦПК України, ст.ст.317, 391 ЦК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування квартирою АДРЕСА_1 , зі зняттям його з реєстраційного обліку за цією адресою.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення може бути оскаржено повністю або частково учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права, свободи, інтереси та (або) обов`язки до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий : І.М.Демченко