Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5269/15-ц
Провадження № 2-с/711/6/22
У Х В А Л А

26.09.2022 м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Позарецька С.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

В С Т А Н О В И В :

22.09.2022 заявниця ОСОБА_1 звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси із заявою про скасування судового наказу. Свою заяву обґрунтовує тим, що 10.07.2015 Придніпровським районним судом м. Черкаси у справі № 711/5269/15 видано судовий наказ про стягнення з неї на користь ДП «РЕУ №8» 10839,94 грн. заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг та 121,80 грн. судового збору, а всього 10961,74 грн. Копія цього судового наказу разом з копією заяви стягувача про видачу судового наказу з доданими документами на її адресу не надходила. З наявного у матеріалах справи листа Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.08.2015 (а.с. 27) вбачається, що копія заяви стягувача про видачу судового наказу з доданими документами боржнику не відправлялась. Разом з тим, у матеріалах справи наявний рекомендований лист № 363, адресований ОСОБА_1 , ймовірно з копією судового наказу, який повернуто суду з відміткою «За закінченням терміну зберігання». Всупереч вимогам ч. 6 ст. 104 ЦПК України (у редакції, яка діяла станом на 06.08.2015), копія заяви стягувача з копіями доданих до неї документів, їй взагалі не надсилалась, а проставлення на конверті відмітки про повернення листа «За закінченням терміну зберігання» не є датою отримання боржником копії судового наказу, у розумінні ст. 104 ЦПК України. Копія судового наказу від 10.07.2015 у даній справі та заяви стягувача з копіями доданих до неї документів отримана її представником адвокатом Шимановським А.В. лише 14.09.2022 під час ознайомлення з матеріалами справи № 711/5269/15. Таким чином, вважає, що оскільки копія судового наказу та заяви стягувача з копіями доданих до неї документів отримана лише 14.09.2022, вона має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, тобто до 29.09.2022 включно.

Крім того, вказує, що заявлені стягувачем до неї вимоги є протиправними та необґрунтованими, що виключає можливість стягнення грошових коштів у примусовому порядку, зокрема: як вбачається з довідки про розмір заборгованості ОСОБА_1 від 17.06.2015 № 210 (а.с. 11) розмір заборгованості ОСОБА_1 у сумі 10839,94 грн., яку стягнуто за судовим наказом, нараховано за період з 31.05.2010 по 17.06.2015, тобто поза межами встановленого ст. 257 ЦК України загального строку позовної давності; нарахована стягувачем сума боргу не підтверджена належними та допустимими доказами; відсутні рішення Черкаського міськвиконкому, на підставі яких здійснено нарахування; договір № 684 співвласника квартири багатоквартирного будинку про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території від 18.06.2009 (а.с. 8) не містить розрахунку щомісячних платежів на обслуговування та ремонт будинку, комунальні та інші послуги, який є його невід`ємною частиною (п. 4.3 договору); стягувачем не надано доказів отримання боржником вимоги від 07.04.2015 № 93 (а.с. 4).

На підставі наведеного вище, просить скасувати судовий наказ Придніпровського районного суду м. Черкаси у справі № 711/5269/15 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДП «РЕУ №8» 10839,94 грн. заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг та 121,80 грн. судового збору, а всього 10961,74 грн.

Під час вивчення матеріалів заяви про скасування судового наказу суддею встановлено обставини, які свідчать про недодержання заявницею вимог, передбачених законом для звернення до суду з такою заявою, і які перешкоджають її розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.06.2015 ДП «РЕУ №8» звернулося до Придніпровського районного суду м. Черкаси із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг (а.с. 1-21).

10.07.2015 ухвалою суду відкрито наказне провадження у даній справі та цього ж дня, за результатами розгляду вказаної вище заяви, видано судовий наказ, на підставі якого вирішено стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ДП «РЕУ №8» 10839,94 грн. заборгованість за оплату житло-комунальних послуг та 121,80 грн. судового збору, а всього 10961,74 грн. (а.с. 25, 26).

Даний судовий наказ видано судом, відповідно до вимог розділу ІІ «Наказне провадження» ЦПК України у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями, що діяли станом на 10.07.2015.

Відповідно до вимог ст. 104 ЦПК України (у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями, що діяли станом на 10.07.2015), копія даного судового наказу разом із копією заяви стягувача та долученими до неї документами направлялися судом 06.08.2015 за вихідним № 10479/15-Вих. на поштову адресу боржниці ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) (а.с. 27) рекомендованим листом з повідомленням, який повернувся на адресу суду неотриманим, з довідкою ф. 20, в якій зазначена причина повернення «за закінченням терміну зберігання», про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ШКІ 363 (а.с. 30).

За приписами ч.ч 3, 4 ст. 104 ЦПК (у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями, що діяли станом на 06.08.2015) копія судового наказу разом з додатками надсилаються фізичній особі - боржнику на адресу, зазначену в документах, передбачених частиною шостою статті 100 цього Кодексу, а боржнику - юридичній особі чи фізичній особі - підприємцю, - за адресою місцезнаходження (місця проживання), зазначеній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Днем отримання боржником копії судового наказу є дата, зазначена у поштовому повідомленні про вручення. У разі якщо боржник відмовляється від отримання копії судового наказу або відсутній за вказаною адресою, днем отримання боржником копії судового наказу є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову боржника отримати копію судового наказу чи відмітки про відсутність боржника за вказаною адресою.

До того ж, п. 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009 № 270 (зі змінами, які діяли, як на момент відправки рекомендованого листа, тобто 06.08.2015, так і на момент його повернення на адресу суду, тобто 20.09.2015) визначено, що рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Крім того, п. 117 вказаних вище правил визначено, що поштові відправлення, поштові перекази повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

Таким чином, відповідно до приписів ч. 1 ст. 106 ЦПК України (у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями), даний судовий наказ набрав законної сили та отриманий 26.11.2015 представницею заявника за довіреністю Третяк І.П. (а.с. 28).

Суд звертає увагу на те, що одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода у наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 105 ЦПК (у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями, які діяли на момент видачі судового наказу від 10.07.2015) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Крім того, цією статтею визначено форму та зміст заяви про скасування судового наказу.

Згідно з ч. 2 ст. 1051 (у редакції від 18.03.2004 із змінами та доповненнями, які діяли на момент видачі судового наказу від 10.07.2015) заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 105 цього Кодексу, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі якщо суд прийшов до висновку про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу, який набрав законної сили, то в ухвалі про прийняття такої заяви до розгляду суд має вирішити питання про зупинення виконання судового наказу.

Між тим, 15.12.2017 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017, котрим ЦПК України викладено у новій редакції.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Вимоги до заяви про скасування судового наказу визначені ч. 3 ст. 170 ЦПК України, зокрема, заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Крім того, згідно із ч. 5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Таким чином, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Так, враховуючи ту обставину, що судовий наказ від 10.07.2015 по даній справі повернувся ще у вересні 2015 року на адресу суду неотриманим з довідкою ф. 20, в якій зазначена причина повернення «за закінченням терміну зберігання», про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ШКІ 363 (а.с. 30), боржниця протягом семи років з моменту видачі судового наказу не скористалася своїм правом подати заяву про його скасування протягом встановленого законом строку.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Разом з тим, до поданої ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу не додане таке клопотання. Крім того, не зазначені доводи та мотиви, а також посилання на докази, які свідчать про поважність причин пропуску строку та необхідність його поновлення для подання цієї заяви. Як і не повідомлено про те, яким же чином і коли вона дізналася про наявність такої судової справи та такого судового наказу, задля вирішення питання про наявність чи відсутність підстав для поновлення процесуального строку звернення до суду.

Частиною шостою статті 170 ЦПК України визначено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Згідно з ч. 2 ст. 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Також, слід звернути увагу, що пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України», заява №32053/13. Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом першим статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто, принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Дослідивши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу та додані до неї матеріали, а також встановлені обставини по справі, суддя вважає, що заява, яка надійшла до суду 22.09.2022 підлягає поверненню заявнику без розгляду, на підставі ч. 6 ст. 170 ЦПК України. Наведені заявницею обставини спростовуються матеріалами справи.

На підставі наведеного вище, керуючись ст.ст. 2, 12, 170, 171, 258-261, ЦПК України суддя, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, - повернути без розгляду.

Роз`яснити особам, які звертаються до суду, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 26.09.2022.

Суддя: С. М. Позарецька