Справа № 127/149/22
Провадження 2/127/47/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Волошин С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не пред`являє самостійних вимог на предмет спору Другої вінницької державної нотаріальної контори Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький), про визнання права власності на частку житлового будинку в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не пред`являє самостійних вимог на предмет спору Другої вінницької державної нотаріальної контори Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький), про визнання права власності на частку житлового будинку в порядку спадкування за законом, в якому просить визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/4 частину житлового будинку АДРЕСА_1 (з господарськими спорудами).

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали суд дійшов висновку про необхідність залишення її без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову (яка визначається дійсною вартістю нерухомого майна), якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пред`являючи позов з вимогою майнового характеру позивач зазначив ціну позову у розмірі 60 000 гривень, що, згідно доводів позовної заяви, є орієнтовною ринковою вартістю 1/4 частки житлового будинку АДРЕСА_1 (з господарськими спорудами). При цьому в позові вказав, що визначити дійсну ринкову вартість спірної частини житлового будинку можливо лише після витребування матеріалів інвентаризаційної справи на житловий будинок (клопотання про витребування додано до матеріалів позову).

Згідно з п.16 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п`ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Суд зазначає, що у випадку, якщо у позивача виникають труднощі з визначенням ціни позову, що відповідатиме дійсній вартості спірного майна, позивач не позбавлений можливості провести експертну оцінку такого майна, за результатами якої позивач може визначити вірну ціну позову та, відповідно, сплатити судовий збір в розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

При цьому суд ні зі змісту позовної заяви, ні з матеріалів, доданих до неї не вбачає, що позивач вживав будь-яких заходів для ознайомлення з матеріалами інвентаризаційної справи на житловий будинок та проведення експертного дослідження (оцінки) з метою встановлення дійсної (реальної) ринкової вартості спірної частки житлового будинку.

Позивачем в позовній заяви жодним чином не обґрунтовано зазначену ним вартість спірної частки житлового будинку в розмірі 60 000 гривень, яка визначена ним як орієнтовна, що суперечить вимогам Закону.

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно п.1 ч.1 ст.4 зазначеного Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач додав до матеріалів позову квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908 гривень, що не може вважитись належним підтвердженням сплати судового збору у встановленому законом розмірі відповідно до заявленого розміру позовних вимог.

Відповідно до ч.2 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Оскільки суд позбавлений можливості встановити ціну позову на день подання позову (в матеріалах відсутні будь-які докази, з яких вбачалося б опис та характеристика житлового будинку), суд вважає за необхідне надати можливість позивачу провести експертну оцінку ринкової вартості спірного майна (організувати проведення відповідного дослідження) та сплатити судовий збір в розмірі, що визначено Законом України «Про судовий збір».

Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які повинні бути усунуті позивачем шляхом зазначення реальної ціни позову на момент звернення до суду з позовною заявою, виходячи з дійсної (ринкової) вартості спірного житлового будинку, з наданням суду доказів такої вартості (дослідження/експертизи), доказів сплати судового збору, сплаченого враховуючи вірну ціну позову з врахуванням вже сплаченого судового збору, та шляхом зазначення в позовній заяві в новій редакції дійсної (реальної) ціни позову.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому п`ять днів для усунення наведених недоліків з дня отримання позивачем/представником позивача ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 175,177, 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участі третьої особи, яка не пред`являє самостійних вимог на предмет спору Другої вінницької державної нотаріальної контори Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький), про визнання права власності на частку житлового будинку в порядку спадкування за законом залишити без руху та надати позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання позивачем/представником позивача даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу, що не перешкоджатиме повторному зверненню до суду з позовною заявою.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя: