У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Республіканський будинок моделей взуття», Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Сервіс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради «Київтеплоенерго», Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» про визнання недійсним договору купівлі-продажу комунікацій, -

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із даним позовом про визнання недійсним договору купівлі-продажу комунікацій.

Згідно з автоматизованою системою документообігу суду вказана справа розподілена на суддю ОСОБА_2

07 грудня 2017 року судом прийнято ухвалу про відкриття провадження у даній справі.

У зв`язку із звільненням ОСОБА_2 з посади судді Подільського районного суду міста Києва у зв`язку із поданням заяви про відставку на підставі розпорядження № 874 від 11 жовтня 2018 року у вказаній справі визначено головуючим суддю Войтенко Т.В .

Ухвалою суду від 23 жовтня 2018 року справу прийнято до провадження та визначено розглядати її в загальному позовному провадженні, призначене підготовче судове засідання.

На підставі розпорядження № 331 від 09 вересня 2019 року у зв`язку із відстороненням Войтенко Т.В. від здійснення правосуддя у вказаній справі проведено повторний автоматизований розподіл справи та визначено головуючим суддею ОСОБА_4 .

На підставі рішення Вищої ради правосуддя від 08 квітня 2021 року № 798/0/15-21 ОСОБА_4 звільнено з посади судді Подільського районного суду міста Києва у зв`язку із поданням заяви про відставку.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Подільського районного суду міста Києва від 19 травня 2021 року № 2235 призначено повторний автоматизований розподіл даної справи з метою заміни головуючого судді ОСОБА_4

Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи головуючим суддею у справі визначено Головчака М.М.

Ухвалою суду від 07 червня 2021 року справи прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 01 вересня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду справи по суті.

У судові засідання, що були призначені судом на 28 квітня, 04 серпня та 27 вересня 2022 року позивач ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлялася про час та місце розгляду справи належним чином, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 71, 79, 96), про причини неявки суд не повідомила, доказів поважності причин неявки в судові засідання суду не направляла, заяви про розгляд справи в її відсутність не подавала.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, повідомлялися про час та місце розгляду справи належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомили.

Суд, перевіривши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо.

Встановивши, що позивач був належним чином повідомлений про місце, дату і час судового розгляду справи, що підтверджується матеріалами справи, повторно в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, клопотання про розгляд справи без його участі до суду не надходило, тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Республіканський будинок моделей взуття», Товариства з обмеженою відповідальністю «Еліт Сервіс», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради «Київтеплоенерго», Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» про визнання недійсним договору купівлі-продажу комунікацій - залишити без розгляду.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали. Учасник справи, якому повного тексту ухвали суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

СуддяМ. М. Головчак