СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-во/759/153/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М. розглянувши питання про виправлення описки в рішенні Святошинського районного суду м. Києва від 21.12.2021 р. у справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 21.12.2021 року було задоволено заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрованого 18 вересня 1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Радянського міста Києві, за актовим записом № 390 - розірвано.

До суду надійшла заява начальника відділу Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві- Ворожко О. про виправлення описки, в якій вона просить внести виправлення в судове рішення в частині зазначення правильного номеру актового запису про шлюб "380", замість невірного "390".

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частин першої, другої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Згідно пункту 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Верховний Суд, в постанові від 14 січня 2019 року по справі № 369/8367/16-ц (провадження № 61-10808св18) виходив з того, що описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття. Верховний Суд зауважив, що суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Крім того, виходячи з позиції Верховного Суду України (ухвала Верховного Суду України у справі № 6-788цс16 від 22.02.2017р.), суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Як вбачається з копії свідоцтва про одруження, яке знаходиться в матеріалах цивільної справи, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Радянського районного управління юстиції у місті Києві від 18.09.1999 року, номер актового запису про шлюб "390", що й було зазначено судом та винесено рішення по суті на підставі частини першої статті 13 ЦПК України (ас. 4).

При цьому підтверджуючих даних помилковості зазначення в судовому рішенні номеру актового запису про шлюб, начальником відділу Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві- Ворожко О., не надано.

Ґрунтувати свої доводи на припущеннях начальника відділу Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві- Ворожко О., суд, при ухваленні судового рішення, не може.

На підставі викладеного, керуючись ст. 269 ЦПК України,-

постановив:

В задоволенні заяви начальника відділу Шевченківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві- Ворожко О. про виправлення описки в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Л.М. Шум