19.09.2022 Справа № 756/6866/22
Номер провадження 2/756/4344/22
Унікальний номер судової справи 756/6866/22
У Х В А Л А

19 вересня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Банасько І.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської міської ради, про визначення місця проживання дітей,

УСТАНОВИВ:

25.08.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 про визначення місця проживання малолітніх дітей, а саме: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з батьком.

Ухвалою суду від 30.08.2022 позовну заяву було залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали.

На виконання ухвали 16.09.2022 позивач направив через підсистему «Електронний суд» заяву про усунення недоліків, де просив зарахувати до даної позовної заяви судовий збір, сплачений ним при подачі позову, який ухвалою суду від 21.06.2022 було залишено без розгляду.

Разом з тим, недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі суду від 30.08.2022 у справі №756/6866/22, позивачем не усунуто.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Окрім того слід зазначити, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (частина третя статті 27 ЦПК України).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Принцип юридичної визначеності, як складова частина конституційного принципу верховенства права, зобов`язує позивача самостійно цікавитися перебігом розгляду його позову в суді. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно ст. 185 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, з причин невиконання позивачем ухвали суду від 30.08.2022, суд приходить до висновку про необхідність повернення позовної заяви.

Додатково суд роз`яснює, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України у випадку повернення позовної заяви позивачу це не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Повернення позовної заяви через те, що позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та не усунув недоліків такої заяви, обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не нівелює його суті. Зазначене повернення позовної заяви забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем, який не виконав вимог чинної ухвали.

З викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260-261, 353-355 ЦПК У країни,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ), третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Вишгородської районної адміністрації (місцезнаходження: 07301, Київська область, м. Вишгород, пл. Шевченка, 1; ), про визначення місця проживання дітей повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя І.М. Банасько