У Х В А Л А

13 вересня 2022року

м. Київ

справа №761/21924/20

провадження № 22-з/824/658/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кравець В.А. (суддя-доповідач)

суддів - Желепи О.В., Мазурик О.Ф.

за участю секретаря судового засідання - Шевчук А.В.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1

відповідачі - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Волкова Анастасія Олександрівна

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про забезпечення позову

у справі за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року у справі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Волкова Анастасія Олександрівна про визнання недійсним договору дарування квартири, витребування квартири, витребування майна з чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2020 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернулася до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , посвідчений 04 липня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Волковою А.О., реєстраційний номер №218 та витребувати на користь позивача від ОСОБА_6 квартиру АДРЕСА_1 .

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 14 травня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернулася до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою.

Під час розгляду апеляційної скарги 22 серпня 2022 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 звернулася до апеляційного суду із заявою про забезпечення позову, в якій просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 і заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які правочини, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням цим майном.

В обґрунтування заяви зазначає, що згідно з інформаційною довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень №307104868 від 11 серпня 2022 року державним реєстратором Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Шульгою І.Ю. прийнято рішення індексовий номер: 64036505 про припинення обтяження у вигляді арешту квартири та 30 червня 2022 року до цього реєстру внесені відповідні відомості.

Посилається на те, що у зв`язку із зняттям арешту з квартири ОСОБА_4 , за яким зареєстроване право власності на це майно і до якого заявлено вимогу про її витребування, може в будь-який момент розпорядитися нею, що значно утруднить або взагалі зробить неможливим ефективний захист порушених прав позивача та їх поновлення і виконання рішення суду у разі задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції і задоволення поданого позову.

Представник позивача у судовому засіданні вимоги поданої заяви підтримала та просила задовольнити.

Представники відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення заяви про забезпечення позову заперечували.

Інші учасники справи у судовому засіданні були відсутні.

Виходячи зі змісту статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи, а тому колегією суддів питання щодо забезпечення позову вирішувалось за відсутності осіб, що не з`явилися.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та обговоривши заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , уважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Відповідно до вимог статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заходи ж забезпечення позову відповідно до змісту статті 150 ЦПК України забезпечуються, зокрема, накладенням арешту на майно відповідача та забороною вчиняти певні дії.

Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішеннясуду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Невжиття заходів забезпечення позову не повинно мати наслідком заподіяння шкоди позивачу, а вжиття таких заходів не повинно мати наслідком заподіяння шкоди заінтересованим особам.

Однією з підстав задоволення заяви про забезпечення позову є спроможна вірогідність повідомлених обставин, що можуть перешкодити виконанню судового рішення.

Тобто, підстави для забезпечення позову є оціночними та враховуються судом в залежності до конкретного випадку.

При вжитті заходів забезпечення позову повинна бути наявність зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Фундаментальними критеріями, які формують висновок про наявність дійсних підстав для забезпечення позову, є логічний та юридичний аналіз обставин справи, на які посилається позивач, та доводи заяви про забезпечення позову. Процесуальні норми лише вказують на порядок вчинення дій.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийнято на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті- це обмеження суб`єктивних прав, свобод чи інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватись лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

З матеріалів справи убачається, що предметом позовних вимог у цій справі є, зокрема, витребування квартириз чужого незаконного володіння.

При цьому, заява про припинення обтяження була подана державному реєстратору лише 07 червня 2022 року, тобто після відкриття Київським апеляційним судом апеляційного провадження у даній справі.

Вказані обставини підтверджуються Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 11 серпня 2022 року.

Зазначені обставини дають підстави для висновку, що між сторонами дійсно існує спір, поза розумним сумнівом є підстави для ствердження, що відповідач ОСОБА_4 може вчинити дії, які ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду у разі, якщо суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду справи не дійде висновку про необхідність ухвалення іншого рішення.

Частинами 1-6 статті 154 ЦПК України визначено, що суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову. Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову. Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову. Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

З огляду на положення статті 154 ЦПК України відсутні підстави для застосування зустрічного забезпечення, оскільки обставин, визначених пунктом 1 частини 3, не установлено та доказів, визначених пунктом 2 частини третьої, не надано.

Заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру є обґрунтованою, оскільки такий спосіб забезпечення позову прямо передбачений чинним законодавством, є співмірним із заявленими позовними вимогамита, водночас, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямовані лише на збереження існуючого становища до завершення розгляду справи,.

З огляду на зазначене, з урахуванням обставин справи, суд уважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволеннючастково, а саме в порядку забезпечення позову накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 .

В іншій частині заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає, оскільки такий вид забезпечення позову як заборона будь-яким особам вчиняти будь-які правочини, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням цим майном не передбачений чинним законодавством України та порушуватиме право власника на володіння та користування спірною квартирою, яка є його приватною власністю.

Окрім того, колегія суддів наголошує, що забезпечення позову є тимчасовим обмеженням щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача. Таке тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись статтями 149-153, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про забезпечення позову - задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 .

У задоволенні іншої частини заяви - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий В.А. Кравець

Судді О.В. Желепа

О.Ф. Мазурик