"22" вересня 2022 р. Справа № 363/1225/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/заочне/

22 вересня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Строкань В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

19 травня 2022 року позивач звернулась до суду з вказаною позовною заявою, обґрунтовуючи її тим, що 17 грудня 2011 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області. У шлюбі у них народилась дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружнє життя не склалось, через різні погляди на життя, у зв`язку з чим виникали конфлікти, між ними втрачено почуття любові та поваги одне до одного. З травня 2020 року вони з відповідачем проживають окремо, шлюбно-сімейні відносини припинені, спільного господарства не ведуть, у кожного свій бюджет. Відсутні спори щодо місця проживання дитини та розподілу спільного майна. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, а тому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем. У позовній заяві зазначено, що позивач витрати по сплаті судового збору залишає за собою. До позовної заяви також додано заяву про розгляд справи у відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, строку на примирення не потребує, у разі неявки відповідача у судове засідання, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 2 червня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження. Розгляд справи призначено на 10:00 12 серпня 2022 року про що сторін повідомлено у встановленому законом порядку.

У зв`язку із неявкою у судове засідання сторін, поверненням до суду конверту, надісланого відповідачу за зареєстрованим місцем проживання із судовою повісткою про виклик, копією ухвали суду про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви з додатками, без вручення адресату з причин «адресат відсутній за вказаною адресою», а також у зв`язку із не наданням позивачем оригіналу свідоцтва про шлюб відповідно до ухвали суду, розгляд справи було відкладено на 09:30 22 вересня 2022 року, про що повідомлено сторін, а відповідачу повторно надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі, копію позовної заяви з додатками та, відповідно до частини одинадцятої статті 128 ЦПК України, розміщено оголошення про виклик відповідача до суду на офіційному веб-сайті Вишгородського районного суду Київської області.

31 серпня 2022 року до суду надійшла заява від позивача про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує, судові витрати залишає за собою, просить, після розірвання шлюбу, залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ». До заяви додано оригінал свідоцтва про шлюб.

У судове засідання, призначене на 22 вересня 2022 року сторони не з`явилися.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності сторін, враховуючи заяви позивача про розгляд справи у її відсутності, положення пункту 3

частини восьмої, частини одинадцятої статті 128 ЦПК України щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи, а також наявність умов, визначених у

частині першій статті 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої

статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Статтею 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з 17 грудня

2011 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області 17 грудня 2011 року, актовий запис № 385.

У шлюбі у них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як зазначає позивач, подружнє життя з відповідачем не склалось, між ними втрачено почуття любові та поваги одне до одного, з травня 2020 року вони з відповідачем проживають окремо, шлюбно-сімейні відносини між ними припинені, спільного господарства вони не ведуть.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно частиною третьою статті 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечитиме їхнім інтересам.

За бажанням позивача, залишити їй прізвище « ОСОБА_4 ».

Як убачається із заяви, судові витрати позивач залишає за собою.

Керуючись статтями 21, 24, 56, 105, 110, 112-114 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 206, 263265, 280, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 17 грудня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вишгородського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 385.

Після розірвання шлюбу залишити позивачу шлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт серії НОМЕР_5 , адреса реєстрації:

АДРЕСА_2 .

Суддя О.П. Лукач