Справа № 752/2322/22
Провадження № 2/752/5343/22
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

27.09.2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Солодовник Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

у лютому 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом. що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина у виді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що у 2015 році переніс перелом кісток черепа зліва, забій головного мозку та отримав оперативне лікування. Вказане призвело до того, що позивач впродовж наступних років проходив лікування. Після смерті сина в результаті стресової ситуації, у позивача відбулось різке погіршення здоров?я. Звернувшись із заявою про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори у листопаді 2021 року, позивач отримав відмову у зв?язку із пропуском встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 09.02.2022 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 39-40).

15.06.2022 року від представника відповідача надійшла до суду заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с. 42-43).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 16.06.2022 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження (а.с. 58).

19.07.2022 року до суду надійшла заява представника відповідача про розгляд справи у її відсутність, в якій також викладено заперечення по суті позовних вимог. Так, представник відповідача просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем не доведено належним та допустимими доказами тієї обставини, що встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено ним з поважних причин. Довідки про хворобу позивача відображають інший період, аніж той, що охоплює момент відкриття спадщини та встановлений законом строк для її прийняття (а.с. 62-68).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.07.2022 року закрито підготовче провадження (а.с. 104).

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.07.2022 року зобов?язано посадових осіб Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори надати Голосіївському районному суду м. Києва копію спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 105).

18.08.2022 року копія матеріалів спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , надійшли до Голосіївського районного суду м. Києва.

В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили суд задовольнити позов.

Відповідач в судове засідання не з"явилася, надіслала клопотання про судовий розгляд без її участі.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 є батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що стверджується даними свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого повторно 16.11.2021 року Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 17).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер, що стверджується даними свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 02.10.2019 року виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області (а.с. 18).

20.03.2020 року ОСОБА_2 звернулась до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

20.03.2020 року державним нотаріусомКиєво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області відкрито спадкову справу № 123/2020 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

21.08.2021 року ОСОБА_2 звернулась до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_3

23.12.2021 року до Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини після смерті сина звернувся позивач ОСОБА_1 .

Листом від 11.01.2021 року за підписом завідувача Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області позивача повідомлено про пропуск встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 04 листопада 2015 року 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Судувід 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18),від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходитиз того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише у грудні 2021 року.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач вказує на тривале лікування, обмеженні, встановлені у зв?язку із розповсюдженням коронавірусної хвороби на території України.

Разом з тим, з наданих позивачем медичних документів, вбачається, що останні датовані 25.12.2015 року, 28.09.2016 року, 04.11.2021 року.

Проте надані позивачем докази щодо неможливості подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з погіршенням його стану здоров`я, хворобою, лікуванням не є достатніми доказами, оскільки охоплюють лише незначний період строку, відведеного на прийняття спадщини.

Лікування позивача мало місце до смерті спадкодавця, та вже після спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини. Доказів перебування позивача на лікуванні у період із 29.09.2019 року по 29.03.2020 року в розпорядження суду не надано.

Відповідно до правових висновків, викладених у Постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.Факт перебування на лікуванні в закладі охорони здоров`я у всіх випадках не може вважатися безумовною підставою для визначення додаткового строку. Важливимиу цьому аспекті є тривалість стаціонарного лікування та ступінь захворювання.

Таким чином, судом не встановлено існування поважних причин пропуску позивачем встановленого законом строку для прийняття спадщини, а відтак, у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 13, 76-82, 89, 141, 223, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення суду виготовлено 07 жовтня 2022 року.

Суддя: