КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Махлай Л.Д., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої через представника ОСОБА_2 , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю та позбавлення права користування житловим приміщення,

В С Т А Н О В И В :

у/н справи № 753/8974/21 № а/п 22-ц/824/9334/2022
Головуючий у суді першої інстанції: Трусова Т.О.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.

рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, 21.07.2022 ОСОБА_1 через представника подав апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення. Відповідно до інформації з ЄДРСР, рішення суду було надіслано 25.05.2022, а оприлюденено 30.05.2022. Зазначає, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб та який в подальшому продовжено. Вказує, що наразі не запроваджено чіткого алгоритму дій, який передбачає дії учасників процесу з метою запобігання пропуску процесуальних строків. В умовах воєнного стану, пересування в Україні обмежено. Періодично відбуваються оголошення повітряної тривоги, що свідчить про загрозу життю та про наявність поважних причин, які суттєво утруднюють громадянам України знаходить на робочих місцях.

Вважаю, що вказані у заяві причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними з таких підстав.

Згідно супровідного листа від 24.05.2022 та від 30.05.2022 копія рішення суду засобами поштового зв`язку направлено учасникам справи.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень, повний текст рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 надіслано до реєстру 25.05.2022, оприлюднено 30.05.2022.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому продовжено і діє на даний час.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 64 Конституції України, у умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Згідно зі ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Отже, за змістом вищевказаних норм, право людини на судовий захист не може бути обмежене, тому суди під час воєнного стану працюють у штатному режимі з певними обмеженнями.

Як вбачається з матеріалів справи, адреса проживання відповідача ОСОБА_1 є місто Київ, адреса для листування також зазначено м. Київ.

Згідно з офіційними даними Міністерства оборони України 02.04.2022 уся Київська область звільнена від російських окупантів.

Відповідно до офіційного повідомлення, розміщеного на офіційному сайті, Київський апеляційний суд з 02.05.2022 працює у звичайному режимі.

Саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений і на теперішній час, за відсутності будь-яких доказів на підтвердження обставин, які були об'єктивно непереборними, пов'язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме позивачу своєчасному зверненню до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 підписано 24.02.2022, і він продовжує свою дію і на даний час, у зв'язку з чим посилання представника відповідача про неможливість подання апеляційної скарги у передбачений законом строк через оголошення в Україні військового стану, не може бути поважною причиною пропуску строку, оскільки, представник апелянта був присутнім в судовому засіданні під час проголошення вступної та резолютивної частини рішення суду 16.02.2022 та ще до введення воєнного стану та знав про ухвалене судом рішення.

Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. Представником відповідача не вказано конкретних обставин, які унеможливлювали подання апеляційної скарги або підтверджували наявність перешкод у поданні та не наведено обґрунтованих доводів щодо неможливості протягом розумного строку подати апеляційну скаргу, в тому числі засобами електронного зв'язку.

Проте з апеляційною скаргою представник апелянта звернувся лише 21.07.2022, пропустивши строк, встановлений ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, представнику апелянта необхідно подати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16.02.2022 та надати належні та допустимі докази на їх підтвердження, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки апеляційну скаргу подано поза межами строку на апеляційне оскарження, а вказані заявником причини пропуску такого строку визнані неповажними, вона підлягає залишенню без руху.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Керуючись ст. ст. 354, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану через представника ОСОБА_2 , залишити без руху та надати строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року, вказавши інші підстави для поновлення строку, протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя