Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/2061/22
Провадження №: 2/332/1659/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Погрібна О.М., розглянувши позовну заяву адвоката Воропаєва Віталія Вячеславовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Заводському району Запоріжжя пророзірвання шлюбу, зобов`язання не чинити перешкод у вихованні дитини та визначення способу участі у вихованні дитини,

встановила:

До суду звернувся адвокат Воропаєв В.В. в інтересах ОСОБА_1 із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Заводському району Запоріжжя пророзірвання шлюбу, зобов`язання не чинити перешкод у вихованні дитини та визначення способу участі у вихованні дитини. В позовній заяві просить:

1.Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 30 травня 2020 р. Олександрівським районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 298.

2.Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3.Визначити наступні способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,: побачення раз на тиждень у суботу з 10:00 години до 19:00 години; побачення два рази на місяць, з 10:00 години суботи до 11:00 години неділі, з залишенням на ніч у батька, у дні за домовленістю сторін; побачення у школі на протязі п`яти днів на тиждень без обмежень; спільний з дитиною відпочинок один місяць у літній період, а також другий спільний з дитиною відпочинок у період за бажанням дитини тривалістю один тиждень, з правом змінювати порядок за взаємною письмовою згодою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

4.Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 3120 грн.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем в якості третьої особи зазначена: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Заводському району Запоріжжя.

В той же час, позивачем вимоги ч.3 ст.175 ЦПК України щодо зазначеної третьої особи не дотримані, зокрема не вказаний ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Тому позивачу, на виконання вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, слід зазначити споруідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України щодо третьої особи,взявши до уваги наступне.

З метою гармонізації законодавства України відповідно до вимог Європейського Союзу та підняття української системи реєстрації суб`єктів господарювання на європейський рівень, згідно із Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» від 15 травня 2003 р. (в редакції від 26 листопада 2015 року - «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань») був створений Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР).

За положеннями статті 17 вказаного Закону, до переліку інформації щодо юридичної особи, яка підлягає розкриттю, внесена також інформація про найменування, організаційно-правову форму, місцезнаходження юридичної особи, її ідентифікаційний код, види діяльності, а також контактні номери телефонів та інші засоби зв`язку.

У відповідності до статті 11 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» пошук відомостей у ЄДР здійснюється безкоштовно шляхом запиту і отримання інформації з реєстру засобами електронного зв`язку або через мережу Інтернет.

Також, у мережі Інтернет встановлений вільний доступ до офіційного сайту районної адміністрації Запорізької міської ради по Заводському району, на якому розміщена інформація про ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Крім іншого, позивачу необхідно виконати вимоги п.2, ч.3 ст. 175 ЦПК України, шляхом зазначення у позовній заяві повної адреси, зокрема поштових індексів позивача, відповідача та третьої особи, які також містяться у вільному доступі в мережі Інтернет.

Звертається увага позивача на те, що відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України: у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть брати участь треті особи, які треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору (ст.52 ЦПК України) та які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача або відповідача (ст.53 ЦПК України).

Згідно з ч.1 ст. 52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. (ч.1 ст.53 ЦПК України).

Таким чином, позивачу також слід уточнити процесуальний статус зазначеної ним в позові третьої особи, - Районної адміністрації Запорізької міської ради по Заводському району Запоріжжя.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1

При цьому, позивач посилається на ч.2 ст.159 СК України, відповідно до якої суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В той же час, відповідно до ч.1 ст.159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Суддя роз`яснює, що одним із основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, згідно із яким кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст.81 ЦПК України).

Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача.

Зміст позову - це вказівка позивача на спосіб захисту вже порушеного права (ст.16 ЦК України).

В той же час позовна заява не містить викладу обставин (з посиланням на докази), якими позивач обґрунтовує позовні вимоги в частині перешкоди у вихованні дитини саме відповідачкою, не зазначено, якими діями саме відповідачка не визнає, порушує, чи оспорює його права відносно виховання дитини, не зазначені докази (окрім одного скріншоту з мобільного телефону), зокрема, що відповідачка ОСОБА_2 чинить перешкоди позивачу у спілкуванні з донькою.

Тобто, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява не містить викладу обставин та зазначення доказів, що підтверджують порушення прав позивача, а саме про наявність перешкод зі сторони відповідача у вихованні позивачем дитини, наявність спору між батьками з цього питання.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідача, який як і позивач має право на судовий захист, а для реалізації цього права має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

За правилами п.6 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Суддею звертається увага позивача на те, що відповідно до ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст.158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (ч. 1, 2 ст. 159 СК України).

Відповідно до п. 73 Постанови Кабінету Міністрів від 24.09.2008 р. № 866 «Порядок провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини» у разі виникнення спору між батьками щодо участі і вихованні дитини один із батьків, що проживає окремо від дитини, подає службі у справах дітей за місцем проживання дитини заяву, копію паспорта, довідку з місця реєстрації, копію свідоцтва про укладення або розірвання шлюбу.

Працівник служби у справах дітей проводить бесіду з батьками, а у разі потреби також з родичами дитини. До уваги береться ставлення батьків до виконання батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з батьків, стан здоров`я дитини та інші обставини, що мають значення.

Після з`ясування обставин, що призвели до виникнення спору між батьками щодо участі у вихованні дитини, служба у справах дітей складає висновок.

Тобто однією із законодавчо визначених умов для пред`явлення позову про визначення участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї, являється наявність рішення органу опіки та піклування, яке приймається на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Позивачем зазначених вимог закону не дотримано, не вказано, чи звертався він до відповідного органу опіки та піклування з даного приводу та до матеріалів позовної заяви не долучено рішення органу опіки та піклування про визначення способів участі у вихованні дітей та спілкуванні з ними позивача, а також доказів того, що відповідачка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування.

Відтак суд зазначає, що передумовою звернення до суду з даним позовом є невиконання одним з батьків рішення органу опіки та піклування.

Правовий висновок про необхідність попереднього звернення до органу опіки та піклування для вирішення спору міститься у постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року у справі №638/18531/16-ц.

Крім того, в порушення вимог п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України вимога позивача «Зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод ОСОБА_1 у вихованні малолітньої доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 » є неконктеризиваною, незрозуміло, які саме перешкоди повинна не чинити відповідачка щодо виховання позивачем малолітньої доньки.

Так, в п.4 Постанови Пленуму Верховного суду від 21.12.2007 року указано, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Також, на виконання вимог п.8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачу необхідно зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно з частиною п`ятою статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Тобто, на кожному письмовому доказі, доданому у копії до позовної заяви, оригінал якого знаходиться у позивача, повинно бути зазначено «копія відповідає оригіналу», засвідчено підписом із проставленням дати засвідчення. У разі відсутності оригіналів у позивача, зазначається особа, яка є держателем таких оригіналів.

Слід зазначити, що позивачем до позовної заяви додані засвідчені представником позивача адвокатом Воропаєвим В.В. копія паспорту громадянина України НОМЕР_1 ОСОБА_2 та довідка про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_2 .

Відповідно до п.21 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого постановою ВР України № 2503-XII від 26.06.1992 (зі змінами), паспорт громадянина України є основним документом, що посвідчує особу громадянина України.

Згідно з пунктом 23 вказаного Положення, забороняється вилучення у громадянина паспорта, крім випадків, передбачених законодавством України.

Тому позивачу пропонується уточнити місцезнаходження оригіналів письмових доказів - паспорту громадянина України НОМЕР_1 ОСОБА_2 та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера ОСОБА_2 .

За приписами частини першої статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Крім того, всупереч п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві відсутнє підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 3120 грн.

Позивачем у позові заявлені три немайнові вимоги.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» (в ред. 2022), ставка судового збору при подачі до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 992 грн. 40 коп.

Тобто судовий збір за три вимоги немайнового характеру становить 2977,20 грн.

Згідно із наданою квитанцією, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 3120,00 грн. 00 коп.

Тому позивачу також пропонується обґрунтувати стягнення з відповідачки судових витрат саме на заявлену суму 3120,00 грн.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу пропонується усунути вищезазначені недоліки позовної заяви з метою забезпечення повного захисту його прав та інтересів.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статями 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

постановила:

Позовну заяву адвоката Воропаєва Віталія Вячеславовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Районна адміністрація Запорізької міської ради по Заводському району Запоріжжя пророзірвання шлюбу, зобов`язання не чинити перешкод у вихованні дитини та визначення способу участі у вихованні дитини, - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Погрібна