Номер провадження: 22-ц/813/3988/22
Головуючий у першій інстанції Свячена Ю. Б.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

29.09.2022 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи 522/18427/19

Номер провадження: 22-ц/813/3988/22

Одеський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя доповідач),

- суддів: - Князюка О.В., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря судового засідання Зеніної М.О.,

учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 ,

- відповідачі 1) ОСОБА_2 , 2) ОСОБА_3 ,

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комунальне підприємство «Житлово-комунальний сервіс «Фонтанський»,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 про призначення судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Комунальне підприємство «Житлово-комунальний сервіс «Фонтанський», про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за апеляційною скаргою адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 на рішення Приморського районного суду м. Одеси, ухвалене у складі судді Свяченої Ю.Б. о 15 годині 29 хвилині 24 червня 2021 року, повний текст рішення складений 29 червня 2021 року,

встановив:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з вищезазначеним позовом, в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, остаточно просить стягнути на його користь солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відшкодування завданої матеріальної шкоди, в розмірі - 33 892,76 грн..

ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги тим, що він є власником квартири, розташованої за адресою - АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 проживає поверхом вище у квартирі

АДРЕСА_2 належить ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на праві спільної сумісної власності.

ОСОБА_1 зазнав матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення приміщень його квартири АДРЕСА_3 . Факт затоплення підтверджується двома актами КП ЖКС «Фонтанський», дільниця № 3 від 15.08.2019 р. та від 03.10.2019 р., в яких зазначається, що причиною затоплення являється протікання труб у квартирі АДРЕСА_4 .

Позивач оцінив матеріальну шкоду, завдану затопленням у розмірі - 33 892,76 грн., обґрунтувавши таку суму коштів вартістю проведення будівельно-технічного дослідження та фактичної матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири АДРЕСА_5 (а. с. 1 3, 100 - 102).

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 24 червня 2021 задоволено року вищевказані позовні вимоги ОСОБА_4 ..

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в солідарному порядку на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої матеріальної шкоди, в розмірі - 33 892,76 грн., яка складається з: - 29 892,76 грн. - матеріальна шкода; - 4 000,00 грн. - плата за проведення будівельно-технічного дослідження.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_5 в солідарному порядку на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі - 768,40 грн..

Рішення суду першої інстанції мотивовано наявністю правових підстав для відшкодування відповідачами - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_1 завданої матеріальної шкоди, як власнику квартири, внаслідок її залиття.

Доводи відповідачів щодо відсутності вини суд першої інстанції вважав безпідставними, так як останніми не надано доказів порушення КП «ЖКС «Фонтанський» своїх обов`язків, які б перебували в прямому причинному зв`язку з фактом залиття квартири позивача.

Суд першої інстанції звернув увагу на те, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Суд першої інстанції погодився із доказами позивача з приводу вини відповідачів у затопленні квартири та спричиненні матеріальних збитків, вважав їх допустимими та належними. Суд дійшов до висновку про те, що подані позивачем докази та показання свідка під час судового засідання мають повну та обґрунтовану доказову базу для винесення повного та об`єктивного судового рішення, у зв`язку з чим, вважав, що позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню у повному обсязі (а. с. 151 - 157).

В апеляційній скарзі адвокат Лукін О.О., діючий від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 просять скасувати рішення Приморського районного суду м. Одеси від 24 червня 2021 року. Ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення ухвалено судом першої інстанції при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм процесуального права та неправильному застосуванні норм матеріального права.

Апелянти зазначають, що: 1) акти КП ЖКС «Фонтанський», в яких зазначається, що причиною затоплення являється протікання труб у квартирі АДРЕСА_4 є неналежними та недопустимими доказами щодо винуватості відповідачів; 2) наявний в матеріалах справи висновок будівельно-технічного дослідження є неналежним та недопустимим доказом щодо винуватості відповідачів; 3) суд першої інстанції не надав належної правової оцінки поясненням свідка ОСОБА_6 , з яких вбачається припущення останнього щодо можливості протікання труб в перекриттях стіни, яка не має відношення до власності відповідачів (а. с. 160 - 166).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 16 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 24 червня 2021 року (а. с. 177).

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 16 серпня 2022 року призначено розгляд справи у приміщенні Одеського апеляційного суду (а. с. 178).

Під час розгляду справи апеляційним судом від адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 до суду апеляційної інстанції надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи обґрунтовано тим, що надання відповідних висновків експерта необхідно для визначення причини залиття квартири, розміру матеріального відшкодування на ремонт квартири.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, багаторазове призначення справи до розгляду, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим вирішити питання про призначення експертизи за відсутності учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи клопотання про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Виходячи з системного аналізу вищевказаних норм процесуального законодавства, апеляційний суд перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції на момент його ухвалення.

За правилами, передбаченими ст. ст. 5, 11, 13, 81, 83 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з подання відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлених законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Статтями 102, 103, 104, 107 ЦПК України передбачено, що висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта можуть бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу, (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових винятках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3 ст. 367 ЦПК України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У відповідності до 2 постанови пленуму ВСУ № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і призводить до порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. По справі судом зазначених умов призначення експертизи не встановлено.

Відповідно до ч. ч. 1 4, 6 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачі були сповіщені місцевим судом про розгляд даної справи (а. с. 59, 82, 140, 144), останні неодноразово заявляли різні клопотання (а. с. 84 91, 121, 126, 127, 130), надавали письмові пояснення (а. с. 137).

Разом з тим, з клопотанням про призначення експертизи до суду першої інстанції не зверталися. Доводів щодо обґрунтування підстав не звернення відповідачів до суду першої інстанції із клопотанням про призначення судової будівельно-технічної експертизи матеріали справи не містять.

Вбачаючи безпідставним пропуск строку щодо звернення до суду із клопотанням про призначення експертизи, апеляційний суд інші доводи клопотання про призначення експертизи вважає неспроможними.

З урахуванням зазначеного, колегія суддів вважає, що у задоволенні клопотання адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 про призначення судової будівельно-технічної експертизи необхідно відмовити.

Частиною 2 ст. 381 ЦПК України передбачено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвали, в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

Згідно з ч. 3 ст. 389 ЦПК України ухвала апеляційного суду про відмову в призначенні експертизи не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись ст. ст. 5, 11, 13, 81, 83, 103, 367, 368, 381, 389 ЦПК України, Одеський

апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

ухвалив:

У задоволенні клопотання адвоката Лукіна Олега Олександровича, діючого від імені ОСОБА_2 , та ОСОБА_5 про призначення судової будівельно-технічної експертизи - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено 17 жовтня 2022 року.

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: О. В. Князюк

О. М. Таварткіладзе