КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №369/270/21 Головуючий у 1 інстанції: Янченко А.В.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

26 вересня 2022 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою адвоката Соболь Юлії Павлівни - представника ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування, про визнання договору недійсним, про витребування майна з чужого незаконного володіння, про скасування запису про державну реєстрацію права власності, про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року заяву адвоката Лисенка С.М. - представника ОСОБА_2 про забезпечення позову задоволено.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, 17 серпня 2022 року адвокат Соболь Ю.П. - представник ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 серпня 2022 року вказану цивільну справу витребувано з Києво-Святошинського районного суду. Виділені матеріали цивільної справи №369/270/21 надійшли до Київського апеляційного суду 12 вересня 2022 року.

У апеляційній скарзі адвокат Соболь Ю.П. - представник ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року та відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Разом з апеляційною скаргою представник відповідача подала клопотання, в якому просить поновити строк на апеляційне оскарження, як пропущений з поважних причин.

Зазначає, що відповідач та її представник не брали участі у судовому засіданні під час постановлення оскаржуваної ухвали, її розгляд проводився без виклику сторін.

Вказує, що 10 січня 2022 року представник позивача наручно отримав оскаржувану ухвалу, що підтверджується підписом представника на зворотній стороні повідомлення суду про направлення оскаржуваної ухвали. Крім того, оскаржувану ухвалу не було відправлено судом, а ні відповідачу, а ні його представнику.

Так, 25 січня 2022 року засобами поштового зв`язку адвокат Соболь Ю.П. - представник ОСОБА_1 направила апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду без порушення процесуального строку.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 травня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, проте ні відповідач, ні її представник не отримували вказану ухвалу суду.

У зв`язку з тим, що до Київського апеляційного суду у визначений строк не було надано доказів отримання оскаржуваної ухвали, та не подано клопотання про поновлення процесуальних строків ухвалою Київського апеляційного суду від 20 липня 2022 року апеляційну скаргу було повернуто.

Враховуючи запровадження в Україні правового режиму воєнного стану, а також зважаючи на те, що представник відповідача та відповідач не отримували ухвалу Київського апеляційного суду від 11 травня 2022 року, при цьому апеляційну скаргу було подано в межах строку на її оскарження, з метою забезпечення доступу до правосуддя, гарантованого державою, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод просить поновити пропущений процесуальний строк на оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року у справі № 369/270/21.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як убачається з виділених матеріалів справи, які надійшли до Київського апеляційного суду ухвала Києво-Святошинського районного суду Київської області постановлена 04 січня 2022 року, а апеляційну скаргу Соболь Ю.П. - представник ОСОБА_1 здала на пошту 17 серпня 2022 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі Соболь Ю.П. - представник ОСОБА_1 вказує, що отримала оскаржувану ухвалу суду 10 січня 2022 року, проте доказів на підтвердження вказаного суду не надала.

Крім того, до суду апеляційної інстанції надійшли виділені матеріали цивільної справи № 369/270/21, в яких відсутні будь-які докази отримання ОСОБА_1 чи її представником копії оскаржуваної ухвали суду, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції позбавлений можливості перевірити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці зазначає, що обов`язок заявника полягає у тому, щоб проявляти особливу сумлінність у захисті своїх інтересів та вживати необхідних дій для ознайомлення з ходом провадження (рішення у справі «Сухорубченко проти Росії» (Sukhorubchenko v. Russia), заява № 69315/01, пункт 48, від 10 лютого 2005 року; ухвала щодо прийнятності у справі «Гуржий проти України» (Gurzhyy v. Ukraine), заява № 326/03, від 01 квітня 2008 року).

Практикою Європейського суду з прав людини встановлено, що якщо сторони у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду справи, їх права на доступ до правосуддя не є порушеними (рішення у справі «Каракуця проти України» (Karakutsya v. Ukraine), заява № 18986/06, пункт 57, від 16 лютого 2017 року).

Європейський суд з прав людини зауважив, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (Пономарьов проти України, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Виходячи з наведеного, причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року про забезпечення позову, зазначені в клопотанні, апеляційний суд не може визнати поважними, оскільки вони не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. (п. 27 рішення Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України» (ухвала) від 14 жовтня 2003 року).

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд, що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України. (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Згідно ч.2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати докази поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження і надати копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Враховуючи вищевикладене, подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 359 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу адвоката Соболь Юлії Павлівни - представника ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 січня 2022 року про забезпечення позову залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник