П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2022 року

м. Чернівці

справа № 724/396/22

провадження №22-ц/822/642/22

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Половінкіна Н. Ю.

суддів Височанської Н.К., Кулянди М.І.

секретаря Паучек І.І.

з участю позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , представника позивачів ОСОБА_3 , представника відповідача Топорівської територіальної громади Пасічника Юрія Анатолійовича, ОСОБА_4

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ОСОБА_2

відповідач Топорівська територіальна громада в особі голови Пасічника Юрія Анатолійовича

за апеляційною скаргою Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області на рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року, головуючий у першій інстанції Вівчар Г.А.,

ВСТАНОВИВ

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у лютому 2022 року звернулись до суду з позовом до Топорівської територіальної громади в особі голови Пасічника Ю.А. про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Вказували, що рішенням 23 сесії 6 скликання Грозинецької сільської ради від 04 листопада 2014 року № 241/23-2014 «Про надання дозволу на розробку та виготовлення проекту землеустрою на земельні ділянки» надано дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо передачі у власність ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,35 га ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,35 га цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, які розташовані в АДРЕСА_1.

Рішенням Хотинського районного суд Чернівецької області від 13 грудня 2017 року за позовом ОСОБА_5 до Територіальної громади села Грозинці в особі Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність та скасуванні в Державному земельному кадастрі запису про державну реєстрацію земельної ділянки визнано незаконним та скасовано рішення Грозинецької сільської ради від 19 березня 2015 року № 279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , скасовано у Державному земельному кадастрі записи про державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровими номерами :01:001:0201 та :01:001:0200.

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 02 липня 2019 року рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2017 року скасовано, у позові ОСОБА_5 відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 12 лютого 2020 року постанову Чернівецького апеляційного суду від 2 липня 2019 року скасовано, рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2017 року залишено в силі.

Верховний Суд дійшов висновку, що сільська рада, передаючи ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зайняту ОСОБА_5 земельну ділянку (її частину), діяла поза межами повноважень та у спосіб, що суперечить Конституції і законам України.

Незаконним рішенням Грозинецької сільської ради від 19 березня 2015 року № 279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 останнім завдано матеріальну шкоди, яка полягає у витратах на відведення та оформлення земельних ділянок в сумі 10600 грн., об`єднання земельних ділянок в сумі 3000 грн., сплату податку за землю впродовж 2015-2020 років в сумі 2300 грн., витратах на правову допомогу в сумі 10000 грн.

Наслідком незаконного рішення органу місцевого самоврядування стало нераціональне витрачання життєвого часу, необхідність залучення значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, компенсаторних можливостей задля їх подолання, заподіяння моральної шкоди в сумі 100000 грн.

Просили стягнути з Топорівської сільської ради на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 матеріальну шкоду в сумі 25900 грн., моральну шкоду в сумі 100 000 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року позов задоволено.

Стягнуто з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 25900 грн.

Стягнуто з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100000 грн.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг

Топорівська територіальна громада Чернівецького району Чернівецької області в апеляційній скарзі просить рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року в частині відшкодування моральної шкоди скасувати та ухвали нове судове рішення, яким позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Топорівської територіальної громади в особі голови Пасічника Ю.А. про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково в сумі 10000 грн.

Узагальнені доводи осіб, які подали апеляційні скарги

Зазначає, що у судовому рішенні не наведено міркувань, з яких виходив суд першої інстанції при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди.

Розмір моральної шкоди, визначений судом першої інстанції, не відповідає обставинам заподіяння моральної шкоди рішенням Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, правонаступником якої є Топорівська сільська рада Чернівецького району Чернівецької області, глибині душевних страждань ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вимогам розумності і справедливості.

Посилається на інші обставини, які мають істотне значення для справи, зазначення представником Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області щодо прибуття на територію Топорівської громади 1000 внутрішньо-переміщених осіб, яким надається соціальне житло та інша необхідна допомога, спрямування коштів на потреби Збройних сил України, роботу територіальної оборони.

Вказує, що представником Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області у судовому засіданні позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди не визнано.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просять апеляційну скаргу Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області залишити без задоволення.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Відповідно до правила, встановленого ч.1 ст.367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно роз`яснень, які містяться в п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2008 року №12 «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку», суд апеляційної інстанції при перевірці законності й обґрунтованості рішення суду першої інстанції може вийти за межі доводів апеляційної скарги згідно з частинами третьою та четвертою статті 303ЦПКУкраїни лише в разі, якщо буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення. За цих умов апеляційний суд перевіряє справу в повному обсязі й зобов`язаний мотивувати в рішенні вихід за межі доводів апеляційної скарги, проведення перевірки справи в повному обсязі.

У разі якщо апеляційна скарга подана на рішення щодо частини вирішених вимог, суд апеляційної інстанції відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновків щодо неоскарженої частини в мотивувальній, ні в резолютивній частині судового рішення, а в описовій частині повинен зазначити, в якій частині вимог судове рішення не оскаржується.

Топорівською територіальною громадою Чернівецького району Чернівецької області рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року в частині стягнення з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 25900 грн. не оскаржується.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Топорівської територіальної громади в особі голови Пасічника Ю.А. про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, суд першої інстанції дійшов висновку, що незаконним рішенням сільської ради с. Грозинці Хотинського району від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , яке було скасовано рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2017 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 завдано матеріальну шкоду в розмірі 25900 грн.

Визначаючи розмір відшкодування ОСОБА_2 та ОСОБА_1 моральної шкоди в сумі 100000 грн., судом першої інстанції враховано правові норми та визнання Топорівською територіальною громадою своєї вини у заподіянні моральної шкоди.

Відповідно до частин 1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення наведеним нормам не відповідає в частині.

Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Хотинського районного суд Чернівецької області від 13 грудня 2017 року за позовом ОСОБА_5 до Територіальної громади села Грозинці в особі Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність та скасуванні в Державному земельному кадастрі запису про державну реєстрацію земельної ділянки визнано незаконним та скасовано рішення Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , скасовано в Державному земельному кадастрі записи про державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровим номером :01:001:0201 та :01:001:0200.

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 02 липня 2019 року рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2017 року скасовано.

Постановою Верховного Суду від 12 лютого 2020 року постанова Чернівецького апеляційного суду від 02 липня 2019 року скасована, рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 13 грудня 2017 року залишено без змін.

Рішенням Топорівської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області 12 сесії 8 скликання від 26 серпня 2021 року №575-12/21 відмовлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у відшкодуванні матеріальної та моральної шкоди.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права при прийнятті постанови

Статтею 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини другої статті 16 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів (п. 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України).

Як роз`яснено у пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зав`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Згідно роз`яснень, наданих у пунктах 5, 9 вищезазначеної постанови Пленуму Верховного Суду України, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).

Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України).

Разом з тим, згідно зі статтею 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У пункті 32 постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 вересня 2019 року в справі № 916/1423/17 (провадження № 12-208гс18) вказано, що «застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі. За наявності цих умов є підстави покласти цивільну відповідальність за завдану шкоду саме на державу, Автономну Республіку Крим або орган місцевого самоврядування».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 750/1591/18-ц (провадження № 14-261цс19) вказано, що «згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Частиною другою статті 1167 ЦК України визначено перелік випадків відшкодування моральної шкоди органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим, органом місцевого самоврядування, фізичною або юридичною особою, яка її завдала. Зазначений перелік не є вичерпним, оскільки пункт 3 цієї статті передбачає наявність інших випадків, передбачених законом. Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів (стаття 1173 ЦК України).

Водночас Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 25 квітня 2019 року в справі №818/1429/17, від 27 червня 2019 року в справі №825/1030/17, від 12 листопада 2019 року в справі №818/1393/17, від 18 листопада 2019 року в справі №820/5044/18, від 28 листопада 2019 року в справі №826/27549/15, від 28 лютого 2020 року в справі №804/2593/17, від 18 червня 2020 року в справі №339/183/16-а, від 02 вересня 2020 року в справі №1340/4056/18, від 24 вересня 2020 року в справі №1.380.2019.001368, від 18 лютого 2021 року в справі №420/7423/19 та від 25 березня 2021 року в справі №520/4577/19, указував на те, що у справах про відшкодування моральної шкоди обов`язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 посилалися на завдання моральної шкоди, зазначали, що наслідком незаконного рішення органу місцевого самоврядування стало нераціональне витрачання життєвого часу, необхідність залучення значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, компенсаторних можливостей задля їх подолання.

Рішенням Хотинського районного суд Чернівецької області від 13 грудня 2017 року за позовом ОСОБА_5 до Територіальної громади села Грозинці в особі Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність та скасуванні в Державному земельному кадастрі запису про державну реєстрацію земельної ділянки визнано незаконним та скасовано рішення Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

З огляду на наведене суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про завдання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 незаконним рішенням Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 та ОСОБА_1 моральної шкоди.

Заслуговують на увагу посилання Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області в апеляційній скарзі на те, що визначення розміру моральної шкоди в сумі 100000 грн. не відповідає глибині душевних страждань ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , вимогам розумності і справедливості.

ЄСПЛ зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12 липня 2007 року).

На підставі ч.1ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із положеннями частини першої, п`ятої, шостої ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень.

Сторона має довести ті обставини, на які вона посилається, і саме, такі належним чином вчинені дії позивача, за загальним правилом, є підставою для задоволення його позову. Натомість відсутність належного спростування іншою стороною обставин, на які посилається сторона без належного їх доведення, а сама по собі не є підставою для задоволення позову, оскільки суперечить загальним принципам доказування у цивільних справах, встановлених процесуальним законом.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18(пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

При визначенні розміру моральної шкоди, судом першої інстанції враховано правові норми та визнання Топорівською територіальною громадою своєї вини у заподіянні моральної шкоди.

Разом з тим судом першої інстанції не з`ясовано характер і обсяг страждань (фізичного болю, душевних і психічних страждань тощо), яких зазнали ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , можливості відновлення немайнових втрат, їх тривалість, тяжкість вимушених змін у життєвих і суспільних стосунках, ступінь зниження престижу, репутації, можливість відновлення попереднього стану у необхідному чи повному обсязі.

На підставі ч.1 ст.50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Предметом спору є матеріально-правовий об`єкт моральна шкоди, з приводу якої виник правовий конфлікт між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Топорівською територіальною громадою Чернівецького району Чернівецької області.

Однак, предметом спору між ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та Топорівською територіальною громадою Чернівецького району Чернівецької області про відшкодування моральної шкоди є однорідні права та обов`язки кількох позивачів.

Право ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на виконання Топорівською територіальною громадою Чернівецького району Чернівецької області зобов`язання з відшкодування моральної шкоди на користь кількох позивачів, не є спільними правами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Тому суд першої інстанції дійшов висновку про відшкодування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 моральної шкоди в сумі 100000 грн. на порушення норм матеріального права.

Під час апеляційного розгляду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уточнили позовні вимоги, зазначили про завдання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 незаконним рішенням Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» моральної шкоди в сумі 50000 грн. кожному.

Ураховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнав ОСОБА_1 у зв`язку із незаконним рішенням Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_1 , характер немайнових втрат їх тривалості, можливості відновлення та з урахуванням інших обставин тяжкості вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості розмір відшкодування моральної шкоди ОСОБА_1 слід визначити в сумі 5000 грн.

Ураховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнав ОСОБА_2 у зв`язку із незаконним рішенням Грозинецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області від 19 березня 2015 року №279/27-2015 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність» в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_2 , характер немайнових втрат їх тривалості, можливості відновлення та з урахуванням інших обставин тяжкості вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості розмір відшкодування моральної шкоди ОСОБА_2 слід визначити в сумі 5000 грн.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно із п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року підлягає зміні в частині, що оскаржується, з підстав, передбачених п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України.

Керуючись п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Топорівської територіальної громади задовольнити.

Рішення Новоселицького районного суду Чернівецької області від 19 травня 2022 року в частині стягнення з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди 100000 грн. змінити.

Стягнути з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_1 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 грн.

Стягнути з Топорівської територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області на користь ОСОБА_2 в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 грн.

В решті залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий Н.Ю. Половінкіна

Судді Н.К. Височанська

М.І. Кулянда