Справа № 442/3878/22
Провадження № 2-н/442/633/2022
УХВАЛА

про залишення заяви про видачу судового наказу без руху

19 вересня 2022 року місто Дрогобич Львівської області

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Коваль Р.Г., розглянувши заяву Комунального підприємства «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради (місцезнаходження юридичної особи: 82100, Львівська область, м. Дрогобич, вул. Індустріальна, буд. 1-А; код у Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 05445563) про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах заяви відсутній), ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання фізичної особи: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків в матеріалах заяви відсутній) заборгованості за оплату послуг з теплопостачання, -

в с т а н о в и в:

Стягувач КП «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради звернувся у Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області із заявою у порядку наказного провадження, в якій просить видати судовий наказ про солідарне стягнення на його користь з боржників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 8 659 грн. 78 коп. заборгованості за оплату за послуги з теплопостачання. Сплачений судовий збір стягувач просить покласти на боржників.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області дану заяву про видачу судового наказу розподілено головуючому судді Ковалю Р.Г..

Відповідно п.3 ч.3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

За правилами цивільного процесуального законодавства, заява про видачу судового наказу за формою та змістом повинна відповідати статті 163 ЦПК України. Заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

В даному випадку заявник послався на ту обставину, що заборгованість за послуги з теплопостачання на ім`я ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак не надав суду доказів того, що договір про надання послуг було укладено безпосередньо з цією особою.

Як встановлено зі змісту поданої заяви та доданих до неї письмових доказів, а саме: копії розрахунку нарахування та оплати за послуги з теплопостачання за 2019-2022 становиться не зрозумілим, коли саме виникла заборгованість у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .. Дана обставина позбавляє можливості суддю перевірити строк позовної давності на час фактичного звернення до суду та фактично породжує спір.

Згідно з ч.1 ст.257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до Узагальнення Верховного Суду України Практики розгляду судами цивільних справ у наказному провадженні поняття та характеристика письмової форми правочину регламентується нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК). Суди по-різному розуміють зміст поняття правочин, вчинений у письмовій формі . Деякі суди помилково вважають достатнім доказом наявності правочину будь-які письмові дані про наявність боргу. Правильною вбачається практика тих судів, що, передусім, вимагають надання заявником власне договору, підписаного сторонами. Трапляються випадки, коли власник (наймач) квартири або будинку фактично проживає у квартирі або будинку, споживає послуги з тепло-, водопостачання, водовідведення тощо, але письмового договору з ним постачальники цих послуг не укладали. Фактично заборгованість утворюється, але її не можна вважати такою, що ґрунтується на правочині, вчиненому у письмовій формі. Її розміри та підстави виникнення повинні встановлюватися судом у позовному провадженні. Тому суди в таких випадках правильно відмовляють у видачі судового наказу.

Згідно з п.2 ч. 3 ст. 163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документ, що підтверджує повноваження представника, якщо заява підписана представником заявника.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

З аналізу змісту положень ч. 3 ст. 58 ЦПК України вбачається, що повноваження уповноважених осіб юридичних осіб на звернення до суду та можливість вчинення ними процесуальних дій у порядку самопредставництва можливий у разі визначення їх прав діяти від імені юридичної особи у відповідному документі, що визначає їх правовий статус (закон, положення про орган, структурний підрозділ, трудовий договір (контракт), посадова інструкція тощо).

Як визначено у ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

В частинах 1, 3 статті 62 ЦПК України зазначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, серед іншого, довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Беручи до уваги, викладені вище норми цивільного процесуального закону, усталену судову практику, суд приходить до висновку, що повноваження представника, який підписує заяву про видачу судового наказу повинні бути підтверджені в порядку, передбаченому ч. 3 ст. 58 ЦПК України в порядку самопредставництва або адвокатом.

Судом встановлено, що на підтвердження повноважень представника директора підприємства Хом`яка І. до заяви про видачу судового наказу не долучено жодних документів, відповідно до яких інтереси КП «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради довірено йому представляти.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» передбачено, що питання наявності спору про право вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги (п.13 такої постанови).

Згідно з ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Таким чином, вказані обставини, які виникли, не врегульовані законом, суд вважає за необхідне застосувати аналогію закону та застосувати до вказаних правовідносин норми права, які регулюють правила подання до суду позовних заяв.

Згідно з ч. 1-3ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.175, 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Заявник не надав суду оригінал або належним чином завірену копію документу, яка би підтверджувала призначення Хом`яка І. директором КП «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради; також не надав документ на підтвердження повноважень діяти юридичній особі відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) у порядку самопредставництва; більше того, необхідно долучити копії розрахунку, відповідно до яких можна буде перевірити позовну давність за надання послуг з теплопостачання КП «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради; водночас заявник не надав суду доказів того, що договір про надання послуг було укладено безпосередньо з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ..

За таких обставин, вважаю за необхідне надати заявнику десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення заяви про видачу судового наказу без руху для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 10,163,177,185,260,261 ЦПК України ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Заяву Комунального підприємства «Дрогобичтеплоенерго» Дрогобицької міської ради про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованості за послуги з теплопостачання - залишити без руху та надати строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що в разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та йому буде повернута.

Ухвала судді, в силу положень ч. 2 ст. 261 та ч. 1 ст. 353 ЦПК України, набирає законної сили з моменту її підписання, оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала складена та підписана суддею без її проголошення 19 вересня 2022 року.

Суддя Р.Г. Коваль