Справа № 214/140/21
2/214/475/22
У Х В А Л А

про залучення третьої особи,

яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору

12 жовтня 2022 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

представника відповідача за первісним позовом

позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження клопотання ОСОБА_3 про залучення її як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору до участі у цивільній справі за первісною позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток та поділ майна, та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток, поділ майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4 звернулась до суду з первісною позовною заявою шляхом направлення поштовою кореспонденцією 30 грудня 2020 року (надійшла до суду 13 січня 2021 року) (а.с.1-2), в якій просить суд: встановити факт проживання її та ОСОБА_1 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу в період з 01 травня 2013 року та по теперішній час; визнати спільною сумісною власністю її та ОСОБА_1 кв. АДРЕСА_1 ; здійснити поділ вказаного нерухомого майна між сторонами шляхом визнання за нею права власності на Ѕ частину зазначеного майна та на Ѕ частину за ОСОБА_1 ; стягнути судові витрати з ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 26 січня 2021 року (головуючий суддя Гринь Н.Г.) відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с.42).

29 квітня 2021 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток та поділ майна (а.с.91-92). У зустрічному позові ОСОБА_1 просить суд: встановити факт проживання його та ОСОБА_4 однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу в період з 01 травня 2013 року та по теперішній час; визнати спільною сумісною власністю чоловіка та жінки, які мешкають з 01 травня 2013 року по теперішній час без реєстрації шлюбу буд. АДРЕСА_2 ; здійснити поділ зазначеного майна шляхом визнання за ним права власності на Ѕ частину зазначеного майна та на Ѕ частину за ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 16 грудня 2021 року (головуючий суддя Євтушенко О.І.) первісну позовну заяву ОСОБА_4 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток та поділ майна прийнято до провадження з призначенням до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 20 січня 2022 року (головуючий суддя Євтушенко О.І.) зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток та поділ майна прийнято до розгляду з об`єднанням в одному провадженні зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 з вимогами за первісним позовом ОСОБА_4 для їх спільного розгляду.

За результатами повторного автоматизованого розподілу на підставі розпорядження керівника апарату суду №38 від 03 травня 2022 року та протоколу матеріали цивільної справи передано в провадження судді Ткаченку А.В. 03 травня 2022 року.

Ухвалою суду від 05 травня 2022 року цивільну справу прийнято до провадження суддею Ткаченком А.В. з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження.

Так, в матеріалах цивільної справи є невирішене попереднім складом суду клопотання ОСОБА_3 про залучення її до участі у даній справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (а.с.149-150). Вимоги клопотання обґрунтовано тим, що з 2019 року у провадженні Апостолівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа №171/2280/19 за її позовом до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_4 , про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з березня 2013 року по квітень 2019 року; визнання майна спільною сумісною власністю (рухомого та нерухомого), поділ майна шляхом визнання за нею права власності на його 1/2 частину. ОСОБА_4 залучена до участі у даній справі за клопотанням ОСОБА_1 ухвалою Апостолівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 жовтня 2020 року. На переконання ОСОБА_3 , обидві справи є взаємопов`язаними, зокрема, стосуються встановлення факту проживання ОСОБА_1 однією сім`ю як з нею, так і з ОСОБА_4 в межах періоду, заявленого за обома позовами. Відтак ухвалення рішення у даній справі впливе на її права та обов`язки як позивача у справі №171/2280/19.

Позивач за первісним позовом відповідач за зустрічним ОСОБА_4 правом на участь в підготовчому судовому засіданні не скористалась, подавши електронне звернення про розгляд справи, у тому числі клопотання ОСОБА_3 за її відсутності, та у задоволенні клопотання просила відмовити (а.с.215, 217, 219). Свої заперечення мотивувала тим, що про ОСОБА_3 вона дізналась нещодавно як про жінку, з якою її чоловік ОСОБА_1 мав близькі стосунки. Про те, що вона та ОСОБА_1 розлучені за рішенням суду вона також дізналась нещодавно та випадково, після чого одразу оскаржила в апеляційному порядку рішення суду про розірвання шлюбу. До того ж в ході апеляційного перегляду справи про розірвання шлюбу ОСОБА_1 не заперечував проти скасування рішення суду першої інстанції. Зауважила, що ОСОБА_1 як жив з нею, так і проживає по теперішній час, стосунки вони не припиняли. Будь-яких змін в їх сімейному житті не відбулося, навіть їх діти не знають про те, що вони колись були розлучені. З огляду на зазначене, вважає, що участь ОСОБА_3 у даній справі є недоцільною.

Відповідач за первісним позовом позивач за зустрічним ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явився. Разом з тим, в матеріалах справи наявне подане ним 18 січня 2022 року клопотання з викладенням позиції щодо заявленого ОСОБА_3 клопотання (а.с.173). Так, ОСОБА_1 зазначив, що дійсно у провадженні Апостолівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває цивільна справа №171/2280/19 за позовом ОСОБА_3 до нього, однак щодо поділу іншого майна, вимоги за яким не стосуються даної справи. Оскільки матеріально-правового інтересу по майну, яке є предметом спору у даній справі ОСОБА_3 не має, тому ухвалення рішення по ній жодним чином не вплине на її права чи інтереси, до настання будь-яких наслідків не призведе.

Присутня в підготовчому судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом позивача за зустрічним ОСОБА_1 адвокат Чепурнова О.В. категорично заперечувала проти задоволення клопотання ОСОБА_3 , не вбачаючи доцільності у залученні її до участі у справі. Попередньо представником подано клопотання з викладенням письмової позиції, яка є аналогічною з позицією ОСОБА_1 (а.с.216). Окремо зауважила, що рішення Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 18 березня 2013 року про розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 оскаржувалось в апеляційному порядку, та 10 квітня 2020 року Дніпровським апеляційним судом винесено постанову, яка набрала законної сили 10 квітня 2020 року. Відтак, в силу ч.3 ст.115 СК України шлюб вважається розірваним саме з моменту набрання рішенням суду першої інстанції законної сили після його апеляційного перегляду. З огляду на зазначену обставину та відсутність у ОСОБА_3 матеріального-правового інтересу до вирішення вимог у даній справі, на думку представника, відсутня доцільність її залучення до участі у справі як третьої особи.

Суд, вислухавши позицію представника відповідача за первісним позовом позивача за зустрічним, врахувавши позицію ОСОБА_4 , дослідивши письмові матеріали цивільної справи, вимоги клопотання ОСОБА_3 , зміст та вимоги її позовної заяви, доходить такого висновку.

Приписами положень діючого ЦПК України визначено, що під час розгляду цивільних справ суд зобов`язаний сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі, коли рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

З наявних у справі матеріалів слідує, що предмет спору у даній справі стосується поділу майна, сумісно нажитого ОСОБА_4 та ОСОБА_1 як у період перебування їх у шлюбі (вимоги за первісним позовом ОСОБА_4 ), так і після розлучення (вимоги за зустрічним позовом ОСОБА_1 ). При цьому, обома сторонами заявлено однакову немайнову вимогу встановлення факту їх проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з травня 2013 року по теперішній час.

Дослідженням змісту позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , яка перебуває на розгляді Апостолівського районного суду Дніпропетровської області, встановлено, що нею заявлено майнову вимогу про поділ ряду рухомого та нерухомого майна, яке не входить до предмету спору у справі №214/140/21 ні за первісним позовом ОСОБА_4 , ні за зустрічним позовом ОСОБА_1 . Разом з тим, ОСОБА_3 заявлено немайнову вимогу про встановлення факту її проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з ОСОБА_1 в період з березня 2013 року по квітень 2019 року. Системним аналізом позовів за обома справами суд приходить до висновку, що хоча й майнові вимоги є різними, однак немайнова вимога єдиною, оскільки стосується факту проживання ОСОБА_1 як з ОСОБА_3 , так і з ОСОБА_4 в період часу з травня 2013 року по квітень 2019 року (який включений у вимогу по обом справам).

Суд зауважує, що встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу має пряме юридичне значення для захисту матеріальних інтересів цих осіб та визначає статус набутого ними в цей період майна як спільного сумісного, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. Враховуючи єдність для ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 заявленої ними немайнової вимоги, кожним за своїм позовом, що майже повністю охоплює заявлений ними період, визначатиме наявність для усіх них матеріально-правових наслідків щодо набутого в цей період майна.

Таким чином, суд приходить до переконання, що ухвалення рішення у даній справі щодо немайнової вимоги сторін, матиме прямі наслідки для ОСОБА_3 та вплине на її права, у тому числі майнові. Відтак клопотання слід задовольнити.

Приймаючи таке рішення, суд вважає за доцільне звернути увагу учасників справи на дію принципу змагальності в цивільному судочинстві, суть якого, як зауважив ЄСПЛ у рішенні від 26 червня 2008 року у справі №26864/04 по справі «Ващенко проти України», полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Крім того, саме по собі визнання відповідачем ОСОБА_4 та ОСОБА_1 факту їх проживання без реєстрації шлюбу не є однозначною підставою для беззаперечного задоволення пред`явлених ними позовів, оскільки суд повинен дослідити всі обставини справи, до чого також зводиться правова позиція Верховного Суду, викладена в постанові від 15 липня 2020 року у справі №524/10054/16.

Посилання представника ОСОБА_1 адвоката Чепурнової О.В. на оскарження в апеляційному порядку рішення суду про розірвання шлюбу між сторонами, що визначає, на її думку, зміну дати розірвання шлюбу, суд залишає поза увагою, оскільки ці доводи представника стосуються надання оцінки рішенню суду як одному з доказів у справі, в той час як оцінку доказам суд надає вже у нарадчій кімнаті при ухваленні рішення, а не на стадії підготовчого провадження при розгляді клопотань.

У зв`язку з необхідністю виклику в судове засідання учасників справи, направлення копії первісного та зустрічного позову залученій третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, суд вважає за необхідне в підготовчому судовому засіданні оголосити перерву.

Керуючись ст.ст.51, 53, 223, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про залучення її як третьої особи, яка не заявляє самостійних предмет спору задовольнити.

Залучити як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку м. Дніпропетровськ, адреса проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , до участі у цивільній справі за первісною позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток та поділ майна, та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про встановлення факту проживання чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю, визначення часток, поділ майна.

Роз`яснити залученій третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, право на подання письмових пояснень щодо первісного та/або позову, викладення своїх аргументів і міркувань на підтримку або заперечення проти них з дотриманням вимог, встановлених ч.ч.3-6 ст.178 ЦПК України. Пояснення третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має право подати в строк протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали суду.

Копії первісної та зустрічної позовної заяви та ухвали суду про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, направити ОСОБА_3 .

Для направлення судових та позасудових документів залученому учасникові справи, надання строку для реалізації ним процесуальних прав, визначених ст.43 ЦПК України у взаємозв`язку з ч.6 ст.53 ЦПК України, у підготовчому судовому засіданні оголосити перерву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення судом та апеляційному оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повну ухвалу складено 17 жовтня 2022 року.

Суддя А.В. Ткаченко