Житомирський апеляційний суд
Справа №287/727/21 Головуючий у 1-й інст. Винар Л. В.
Категорія 60 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого - судді: Миніч Т.І.

суддів: Трояновської Г.С.,

Павицької Т.М.

секретаря судового засідання Кузьменко А.О.

з участю позивача

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Олевського районного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Винар Л.В.

у цивільній справі № 287/727/21 за позовом ОСОБА_1 до Олевської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У травні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом. З урахуванням заяви про уточнення позовних вимог просила визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці (шістдесят днів) з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті її батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Замисловичі Коростенського (Олевського) району Житомирської області, та який на день смерті постійно проживав в с. Замисловичі. В обґрунтування поданого позову зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько - ОСОБА_2 , за яким рахувався житловий будинок в с. Замисловичі та приватизована земельна ділянка площею 2,3066 га, яка складається з двох наділів на території Олевської міської ради Житомирської області за кадастровим номером :08:000:0015 та кадастровим номером :08:000:0147. 20.04.2021 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу Паламарчука І.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_2 , оскільки не знала про наявність у батька державного акта на земельну ділянку. Однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Вказувала, що у встановлений законом строк не звернулась із заявою про прийняття спадщини, тому що про існування державного акту дізналась лише у січні 2021 року, коли знайшла державний акт в особистих речах батька та у зв`язку з карантинними обмеженнями через поширення на території України коронавірусної хвороби COVID-19. На думку позивачки, вказаний строк нею пропущений через поважні причини, а тому просила позовні вимоги задовольнити.

Рішенням Олевського районного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

У поданій через представника ОСОБА_3 апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити та вирішити питання судових витрат. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають обставинам справи. Зокрема апелянт зазначає, що суд першої інстанції при прийнятті рішення не врахував, що вказаний строк нею був пропущений через поважні причини, а тому її вимоги є законні і обґрунтовані. Вказує, що після смерті її батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про смерть від 12.05.2020 року серія НОМЕР_1 , відкрилась спадщина за законом. За померлим рахувався житловий будинок в селі Замисловичі, приватизована земельна ділянка площею 2.3066 га, яка складається з двох наділів на території Олевської міської ради Житомирської області кадастровий номер :08:000:0015; кадастровий номер :08:000:0147. Згідно довідки Олевської міської ради від 01.04.2022 року померлий на день смерті постійно проживав в с. Замисловичі Олевської міської ради Житомирської області. Коли обстановка щодо короновірусу почала стабілізуватися в Україні 20.04.2021 року, вона звернулася до приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу Паламарчука І.В. за місцем відкриття спадщини із заявою про видачу свідоцтва на спадкове майно. Вважає упередженими, не об`єктивними і такими, що порушують її право на справедливий і неупереджений розгляд судом справи твердження суду, що не можливо визнати поважними причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вказані обставини не є об`єктивними, непереборними.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 12.05.2020 року, виданого Олевським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що складений відповідний актовий запис за № 218 (а.с.8).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 позивачка є дочкою померлого ОСОБА_2 (а.с.7).

Зміни прізвищ позивачки підтверджуються витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №0 (а.с.36) та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 6 (а.с.35).

Мати позивачки - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.9).

З Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 845578 від 18.04.2006 року вбачається, що ОСОБА_2 належала земельна ділянка загальною площею 2.3066 га, кадастровий номер :08:000:0015 (0.4826га) та кадастровий номер :08:000:0147 (1.8240га), яка розташована на території с. Замисловицької сільської ради Олевського району Житомирської області (а.с.11).

Згідно копії заповіту від 27.08.2013 року ОСОБА_2 заповів своїй дочці ОСОБА_1 свою земельну частку (пай) згідно державного акту серії ЯБ № 845578, розміром 2.3066 га (а.с.79).

Відповідно до довідки №597 від 01.04.2021 року, виданої Олевською міською радою позивачці, яка проживає в м. Житомир, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис № 218 від 12.05.2020 року, на час смерті постійно проживав в с.Замисловичі, разом з ним на час смерті ніхто не проживав (а.с.37).

20.04.2021 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу Паламарчука І.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, яке залишилось після смерті її батька ОСОБА_2 , а саме приватизовані земельні ділянки, розташовані на території Олевської міської ради Житомирської області за кадастровим номером :08:000:0015 та кадастровим номером :08:000:0147 (а.с.73).

Постановою приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу Поламарчука І.В. від 20.04.2021 № 01/02-31, позивачці ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька - ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з ненаданням документів, які встановлюють факт прийняття спадщини після смерті спадкодавця та пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.10).

Із змісту копії постанови приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу Паламарчука І.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.04.2021 № 01/02-31, вбачається, що приватним нотаріусом заведена 20.04.2021 року спадкова справа за № 158/2021. Заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом подана позивачкою, при цьому документи, які підтверджують факт прийняття спадщини відсутні.

Крім того, з оглянутої судом першої інстанції копії матеріалів спадкової справи № 158/2021, відкритої 20.04.2021 року після смерті ОСОБА_2 , встановлено, що інші спадкоємці, окрім позивачки, з будь якими заявами до нотаріуса не звертались.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції посилався на те, що позивачкою не надано належних доказів поважності причин пропуску строку прийняття спадщини, які б підтверджували наявність обставин, що перешкоджали їй своєчасно подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 .

Проте, апеляційний суд не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з наступних підстав.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця об`єктивних перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17.

Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. Внаслідок даних карантинних обмежень був зупинений рух громадського транспорту, зокрема міжобласного сполучення, обмежувалось пересування громадян та вводилось ряд інших обмежень.

Також, листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року №1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Крім того, постановами Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 26.08.2020 року № 760 до 31.10.2020; від 13.10.2020 №956 до 31.12.2020; від 23.12.2020 №1301 до 28.02.2021; від 17.02.2021 №104 до 30.04.2021; від 21.04.2021 №405 до 30.06.2021; від 16.06.2021 №611 до 31.08.2021; від 11.08.2021 № 855 до 01.10.2021; від 22.09.2021 №981 до 31.12.2021; від 15.12.2021 № 1336 до 31.03.2022; від 23.02.2022 №229 до 31.05.2022; від 27.05.2022 № 630 до 31.08.2022; від 19.08.2022 № 928 до 31.12.2022 продовжено карантин на всій території України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції не надав належну оцінку обставинам справи, які вказують на те, що позивач з незалежних від неї причин не подала заяву та не врахував обмеження, які діяли з в Україні у зв`язку із запровадженням карантину, внаслідок чого був зупинений рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її батька.

Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачці перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до державного нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті батька. Аналогічного правового висновку дійшов і Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

у постанові від 20 вересня 2021 року справа № 206/3473/20.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ст.376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню, з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Водночас, відповідно до положень ст.141 ЦПК України, апеляційний суд вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу судових витрат та стягнути з Олевської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Керуючись ст.ст.258,259,367,374,376,381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Олевського районного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року скасувати, ухваливши нове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Олевської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом двох місяців (шістдесят днів) з дня набрання рішенням суду законної сили.

Стягнути з Олевської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: Судді: