Справа № 405/4569/22
Провадження № 2/405/630/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2022 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до відповідача ОСОБА_3 , в якому просив розірвати шлюб, укладений між ним ( ОСОБА_1 ) та ОСОБА_2 07 вересня 2017 року, та зареєстрований у Кальміуському районному у місті Маріуполі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис № 175.

Дослідивши дану позовну заяву та додані до неї документи в порядку вирішення питання про відкриття провадження у справі вважаю, що позов до Ленінського районного суду м. Кіровограда подано з порушенням правил підсудності, визначених ст. 27 ЦПК України, яка встановлює підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходження відповідача, а так само ст. 28 ЦПК України, яка визначає альтернативну підсудність справ за вибором позивача, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, яка визначає підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Частиною 2 ст.28 ЦПК України, визначає альтернативну підсудність справ за вибором позивача позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Так, за інформацією Відділу реєстрації місця проживання особи Управління державної реєстрації Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради, яка зареєстрована судом 21 вересня 2022 року за вх. № 17646, надана на запит суду згідно зі статтею 2 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» орган реєстрації виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, який на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради, забезпечує формування та ведення реєстру територіальної громади, облік задекларованого місця проживання/зміну місця проживання особи. Повноваження департаменту надання адміністративних послуг міської ради, як органу реєстрації, поширюється виключно на Кропивницьку міську територіальну громаду, а саме: на місто Кропивницький та смт. Нове. Зважаючи на викладене, зазначено про відсутність запитуваної інформації про зареєстроване місце проживання громадянки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ).

Крім того, за інформацією Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області, наданої на запит суду в порядку ч.6 ст.187 ЦПК України від 14.09.2022, за відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області, місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - не значиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що, як позивач, так і відповідач зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Частиною 1 ст.4 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб» встановлено, що факт внутрішнього переміщення підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, що діє безстроково, крім випадків, передбачених статтею 12 цього Закону.

При цьому, жодних доказів як зареєстрованого, так і фактичного місця проживання відповідача ОСОБА_2 у Подільському районі м. Кропивницького, на який поширюється юрисдикція Ленінського районного суду м. Кіровограда, - до позовної заяви не подано.

Згідно з довідкою від 25.04.2022 року № 3504- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи фактичне місце перебування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , значиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до адміністративно-територіального поділу м. Кропивницький поділяється на райони, а саме: Подільський та Фортечний, при цьому, позивачем ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження проживання (перебування) відповідача за адресою, що відноситься до Подільського району м. Кропивницького, крім того, підстави для застосування положень ч.2 ст.28 ЦПК України, - відсутні, на підставі чого справа про розірвання шлюбу не підсудна Ленінському районному суду м. Кіровограда, на розгляд якого вона надійшла.

Суд зауважує, що за приписами ч. 1 ст. 378 ЦПК України рішення суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції.

Частиною 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Інтерпретація суті конструкції "суд, встановлений законом" викладена Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ, Суд) у рішенні у справі "Сокуренко і Стригун проти України". Так, ЄСПЛ наголосив, що фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Правова позиція ЄСПЛ у вказаній справі дозволяє виокремити дві умови відповідності критерію "суд, встановлений законом": організаційну (організація судової системи повинна регулюватися законами у їх буквальному значенні) та юрисдикційну (суд повинен діяти у спосіб та відповідно до повноважень, передбачених законом, у межах своєї компетенції).

З наведеного вище вбачається, що розгляд справи судом з порушенням правил територіальної юрисдикції є порушенням права особи на справедливий суд (ч. 1 ст. 6 Конвенції) та підставою для скасування ухваленого у справі рішення (ч. 1 ст. 378 ЦПК України).

Отже, підсудність розгляду даної позовної заяви має визначатися за правилами ч.1 ст.27 ЦПК України за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача, на підставі чого подана позивачем позовна заява про розірвання шлюбу підсудна Іллічівському районному суду м. Маріуполя Донецької області.

Поряд з цим, відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.2022 № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Іллічівського районного суду м. Маріуполя - Кіровському районному суду м. Дніпропетровська.

З огляду на викладене вище, цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підсудна Кіровському районному суду м. Дніпропетровська.

Також, судом відзначається, що положеннями ЦПК України, учаснику справи надано право, передбачене ч. 3 ст. 211 ЦПК України заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності, подавши суду відповідне клопотання, крім того, відповідно до ч.1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Відповідно до ч.9 ст.187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 32 ЦПК України справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. Спори про підсудність не допускаються (ч.1 ст. 32 ЦПК України).

За наведених обставин, враховуючи, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 , що за територіальним розподілом м. Кропивницький на райони (Подільський та Фортечний) не відноситься до території Подільського району, крім того, підстави для застосування положень ст. 28 ЦПК України, яка визначає підсудність справ за вибором позивача - відсутні, керуючись вимогами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, вищезазначену справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу з усіма додатками до неї слід передати на розгляд до належного суду, з урахуванням положень ч. 1 ст. 27 ЦПК України, за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача, а саме: до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Керуючись ст. ст. 27, 28, п. 1 ч. 1 ст. 31, ч.9 ст.187, ст.ст.258-260, ст. 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Матеріали цивільної справи 405/4569/22 за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу, - передати за правилами територіальної підсудності на розгляд до належного суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_2 , - до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська.

Матеріали цивільної справи 405/4569/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, направити до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська (проспект Пушкіна, б. 29, м. Дніпро, 49101) не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження даної ухвали, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова