Справа № 369/8784/22
Провадження №2/369/5102/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2022 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєва І.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку, виділ частини житлового будинку, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності на частину земельної ділянки, виділ частини земельної ділянки,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку, виділ частини житлового будинку, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності на частину земельної ділянки, виділ частини земельної ділянки.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку, виділ частини житлового будинку, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності на частину земельної ділянки, виділ частини земельної ділянки, слід залишити без руху з наступних підстав.

Позивач ОСОБА_1 в позовній заяві просить суд відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» про зменшення розміру судового збору до фактично сплаченої суми 908 грн., посилаючись на те, що він після смерті своєї дружини ОСОБА_5 є батьком двох малолітніх синів: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не досяг 14 років; та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до пп в) п. ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: позивачами є: одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 25.07.2014 року Виконавчим комітетом Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в селі Гореничі Києво-Святошинського району Київської області.

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданим 10.01.2007 року Виконавчим комітетом Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_8 , народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , в графі батько зазначено ОСОБА_1 , в графі мати ОСОБА_5 .

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданим 18.06.2012 року Виконавчим комітетом Гореницької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_9 , народився ІНФОРМАЦІЯ_5 , в графі батько зазначено ОСОБА_1 , в графі мати ОСОБА_5 .

Таким чином, станом на дату подання позовної заяви 15.09.2022 року позивач ОСОБА_1 є одиноким батьком, який має дитину віком до чотирнадцяти років, однак доказів того, що в зв`язку з цим він відноситься до малозабезпеченої сім`ї суду не надав, тому суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про зменшення судового збору.

Позивач ОСОБА_2 у позовній заяві просить суд відстрочити сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі, посилаючись на те, що він є членом малозабезпеченої родини, однак доказів цьому не надає.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснено в п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Верховний Суд у справі № 686/114/16-ц, 04.07.18 зазначив, що звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору є правом суду, не його обов`язком, а сторона повинна довести суду таку необхідність.

Свій висновок суд касаційної інстанції обґрунтував тим, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 6364 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Позивачами ОСОБА_1 , ОСОБА_4 не надано суду жодного доказу на підтвердження неспроможності сплати ними судового збору для зменшення розміру судового збору та відстрочення від сплати судового збору.

Отже, підстави для зменшення розміру судового збору позивачу ОСОБА_1 та відстрочення сплати судового збору позивача ОСОБА_4 , тому клопотання позивачів про зменшення розміру судового збору та відстрочення від сплати судового збору не підлягають задоволенню.

Таким чином, беручи до уваги те, що на час подання до суду вищезазначеного позову позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не в повному обсязі сплачено судовий збір, що є порушенням положень ч. 4 ст. 177 ЦПК України, де зазначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, вважаю за необхідне залишити позов без руху, надавши позивачеві строк для оплати заявлених вимог судовим збором.

Пунктом 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», встановлено, що за подання позовної заяви з немайновими вимогами до суду судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що станом на 01.01.2022 року становить 992,40 грн.).

Позивачем ОСОБА_1 заявлено 5 позовних вимог: сплачено за одну позовну вимогу не в повному обсязі 908,00 грн., замість 992,40 грн. (992,40 908,00 = 84,70), та у зв`язку із відмовою в задоволенні клопотання про зменшення розміру судового збору відповідачу ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 4054,30 грн. (3969,60 + 84,70 = 3061,90).

Позивачем ОСОБА_2 заявлено 4 позовних вимог: сплачено за одну позовну вимогу не в повному обсязі 908,00 грн., замість 992,40 грн. (992,40 908,00 = 84,70), та у зв`язку із відмовою в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відповідачу ОСОБА_2 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 3061,90 грн. (2977,20 + 84,70 = 3061,90).

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. ч. 2, 4 ст. 95 ЦПК України).

Однак, позивачами не засвідчено належним чином долучені до позовної заяви документи, враховуючи положення статті 95 ЦПК України.

Враховуючи викладене, позивачам необхідно:

- ОСОБА_1 сплатити судовий збір у розмірі 4054,30 грн. та оригінал квитанції про сплату надати до суду;

- ОСОБА_2 сплатити судовий збір у розмірі 3061,90 грн. та оригінал квитанції про сплату надати до суду;

- подати до суду належним чином завірені копії документів, що додані до позовної заяви.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 34, 49, 136, 174-177, 184, 185, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, Закону України "Про судовий збір", суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

В задоволення клопотання позивача ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору відмовити.

В задоволенні клопотання позивача ОСОБА_2 про відстрочення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на частину житлового будинку, виділ частини житлового будинку, визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності на частину земельної ділянки, виділ частини земельної ділянки - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, і роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. О. Фінагеєва