Справа №552/6708/22
УХВАЛА

29 вересня 2022 року Київський районний суд м. Полтави в складі: головуючого - судді Бабенко Ю.П., за участю секретаря Мизнікової В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Полтаві без повідомлення учасників справи заяву керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова про забезпечення позову за позовною заявою Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова, який діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, до ОСОБА_1 про витребування майна, скасування державної реєстрації, -

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова, який діє в інтересах держави в особі Харківської міської ради, звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 , проведену за рішенням приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Азадалієвої Я.М., індексний номер 49847361 від 25.11.2019 року, з одночасним припиненням права приватної власності на вказаний об`єкт нерухомого майна. Просить витребувати у ОСОБА_1 на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху №1-:-8, І в літ. «А-2», загальною площею 94 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101). Також просить стягнути з відповідача судовий збір.

В заяві про забезпечення позову керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова просить суд забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно з реєстраційним номером 101, а саме на нежитлові приміщення 1-го поверху №1-:-8, І в літ. «А-2», загальною площею 94 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії з цим майном.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову посилається на те, що підставою даного позову є наявність судового рішення, яким підтверджено незаконність ФОП ОСОБА_2 права власності на спірні нежитлові приміщення, які в подальшому були відчужені ОСОБА_1 за договором купівлі-продажу від 25.11.2019 року, що є правовою підставою для витребування. Рішенням 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.08.2018 №1008/18 «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова», Харківська міська рада дозволила ФОП ОСОБА_2 приватизувати шляхом викупу нежитлові приміщення 1-го поверху №1-:-8, І в літ. «А-2», загальною площею 94 кв.м., розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . На підставі вказаного рішення спірні нежитлові приміщення перейшли у власність ФОП ОСОБА_2 . В подальшому рішення міської ради від 21.02.2018 року №1008/18 визнано незаконним. Оскільки спірні нежитлові приміщення незаконно вибули з власності територіальної громади м. Харкова поза її волею, останні підлягають витребуванню у ОСОБА_1 на користь ХМР. Перехід права власності на оспорюване майно від ФОП ОСОБА_2 до ОСОБА_1 під час судового розгляду справи №922/3831/19 унеможливило повернення майна Харківській міській раді. На теперішній час існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого судового рішення суду про задоволення позову, адже у разі відчуження спірного майна позивач буде змушений знову ініціювати новий судовий розгляд задля задоволення своїх вимог. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом прав яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 року по справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19). Майно, на яке прокурор просить накласти арешт, повністю відповідає обсягу позовної вимоги про витребування майна на користь Харківської міської територіальної громади. Вжиття заходів забезпечення позову не потягне за собою жодних негативних наслідків для відповідача. Крім того, відповідно до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 , як суб`єкт господарювання, не зареєстрована. У зв`язку з чим, останньою спірне майно у господарській діяльності не використовується. Отже негативні наслідки, які можуть настати внаслідок невжиття заходів забезпечення позову вочевидь переважають негативні наслідки від їх вжиття. З урахуванням викладеного просив заяву задовольнити.

Згідно до ч.1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно п. 1 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно.

Відповідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пункт 4 Постанови Пленуму Верхового Суду України від 22.12.2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», наголошує, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу позивача та відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року по справі №381/4019/18, співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом прав яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Суд бере до уваги і те, що майно, на яке керівник просить накласти арешт, повністю відповідає обсягу позовної вимоги про витребування майна на користь Харківської міської територіальної громади, що відповідачка не є суб`єктом господарської діяльності, а тому її права даним забезпеченням позову порушені не будуть.

Проаналізувавши зміст позовних вимог, розглянувши подану заяву про забезпечення позову, виходячи із пов`язаності заходів забезпечення позову з предметом спору, співмірності таких заходів заявленим позовним вимогам і відповідності виду забезпечення позову позовним вимогам, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню. Підставою забезпечення позову є те, що невжиття зазначених заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання рішення суду або ефективний захист оспорюваних прав позивача, за захистом яких звернувся керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова.

З урахуванням викладеного, суд вважає заяву про забезпечення позову такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Заяву про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно з реєстраційним номером 101, а саме: нежитлові приміщення 1-го поверху №1-:-8, І в літ. «А-2» загальною площею 94 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною вчиняти будь-які реєстраційні дії з цим майном.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня її підписання шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

СУДДЯ: