Ухвала

04 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 456/4704/19

провадження № 61-9276ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Воробйової І. А. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 листопада 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 06 червня 2022 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: ОСОБА_6 про усунення перешкод у здійсненні права власності та витребування свого майна, стягнення доходу у зв`язку із порушенням права (упущена вигода), відшкодування заподіяної моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 листопада 2020 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 06 червня 2022 року Позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.

Витребувано з незаконного володіння ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 нежитлову будівлю та земельну ділянку, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 30 000,00 грн упущеної вигоди.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_2 3 000 грн заподіяної моральної шкоди.

Вирішення питання щодо розподілу судових витрат.

У вересні 2022 року до Верховного Суду через засоби поштового зв`язку ОСОБА_1 подав касаційну скаргу в якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення повністю та закрити провадження у справі.

Крім того, заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарженнязаочного рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 листопада 2020 року та постанови Львівського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, посилаючись на те, що рішення апеляційної інстанції на адресу заявника не надходило, з її змістом ознайомився лише 27 серпня 2022 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Вищезазначені доводи щодо поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, так як відсутні докази того, що суд апеляційної інстанції у порядку статті 272 ЦПК України

не надсилав копію судового рішення на адресу заявника. Крім того, заявник зобов`язаний слідкувати за рухом справи, так як обов`язок подати касаційну скаргу у передбачений статтею 390 ЦПК України строк покладено саме на учасника справи. Отримання судового рішення пізніше може свідчити про штучне збільшення строку для оскарження.

В контексті вимог статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

У рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

А тому, заявникові необхідно надати докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження.

У порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки,

що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Розміри ставок судового збору визначено частиною другою статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на день звернення до суду

з цим позовом).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Предметом позову у справі є вимоги майнового характеру: витребування із незаконного володіння відповідачів земельної ділянки та нежитлової будівлі та стягнення доходу у зв`язку із порушенням права (упущеної вигоди) та стягнення моральної шкоди.

Ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартості майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити вартість нежитлової будівлі та земельної ділянки, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що позбавляє суд можливості встановити ціну позову на день подання позовної заяви.

Враховуючи наведене, заявникові необхідно визначити розмір судового збору в частині витребування із незаконного володіння відповідачів земельної ділянки та нежитлової будівлі з розрахунку 1 % від ціни х 200 %, який підлягав сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням дійсної вартості майна, і сплатити судовий збір.

За вимогу майнового характеру в частині (про стягнення доходу у зв`язку із порушенням права (упущеної вигоди) та стягнення моральної шкоди) заявник за подання касаційної скарги має сплатити 2 600 грн (130 000 грн * 1% * 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або сплачено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДР: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007; ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055).

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17 листопада 2020 року та постанову Львівського апеляційного суду від 06 червня 2022 року, залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. А. Воробйова