Справа № 709/565/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2022 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання Данілової О.С.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 20 грудня 2021 року зупинено провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі

№ 709/1270/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та застосування наслідків недійсності правочину.

04 серпня 2022 року набрало законної сили рішення у справі № 709/1270/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та застосування наслідків недійсності правочину.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 09 серпня 2022 року поновлено провадження у даній цивільній справі та призначено до розгляду справу по суті на 25 серпня 2022 року на 14:00 год.

У судове засідання, призначене на 25 серпня 2022 року позивач не з`явилася, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направила, про дату час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, а саме: шляхом направлення SMS-повідомлень на телефонний номер позивача, вказаний у позовній заяві.

У зв`язку із вищевикладеним розгляд справи було відкладено на 19 вересня 2022 року на 12:00 год.

У судове засідання, призначене на 19 вересня 2022 року позивач не з`явилася, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направила, про дату час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, а саме: шляхом направлення SMS-повідомлень на телефонний номер позивача, вказаний у позовній заяві.

Крім цього, 19 вересня 2022 року до Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшло клопотання адвоката Сизька Д.М. про відкладення розгляду справи до повідомлення належним чином позивача про дату, час та місце розгляду справи. Крім цього, адвокат

Сизько Д.М. зазначає про те, що між ним та позивачем було укладено Договір про надання правової (правничої) допомоги № 133-21 від 06 квітня 2021 року строком на 1 рік для представництва інтересів ОСОБА_1 при розгляді даної справи у суді, проте строк такого договору закінчився та не був продовжений.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Судом встановлено, що в судові засідання, які були призначені на 25 серпня 2022 року та на 19 вересня 2022 року позивач не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направила.

Клопотання адвоката Сизька Д.М. суд оцінює критично, оскільки останній не має права представляти інтереси позивача у даній справі, оскільки строк дії Договору про надання правової (правничої) допомоги № 133-21 від 06 квітня 2021 року закінчився, відомостей, які підтверджують повноваження Сизька Д.М. як представника позивача на момент проведення судового засідання суду не надано.

Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Так, у своєму клопотанні адвокат Сизько Д.М. стверджує про те, що позивач не була повідомлена належним чином про судові засідання, призначені на 25 серпня 2022 року та на 19 вересня 2022 року, проте, такі твердження спростовуються наявними у матеріалах справи довідками про доставку SMS на номер телефону, вказаному позивачем при поданні позовної заяви до суду.

Згідно із ч.ч. 3, 6 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Керуючись вищевикладеним, суд визнає, що позивач ОСОБА_1 про дату час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Тому, суд вважає неявку позивача ОСОБА_1 у судові засідання 25 серпня

2022 року та на 19 вересня 2022 року без поважних причин.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 121, 131, 223, 257 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Суддя О.Г. Романова