Справа № 756/540/22
Провадження № 2/756/2693/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

представника позивача - Стеценко Ю.В. ,

представника відповідача - ОСОБА_2 ,

представника третьої особи - Пристинської М.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Києва заяву представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Стеценко Ю.В. від 16.09.2022 по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Стеценко Ю.В. звернувся до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва», про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 21 січня 2022 року вищезазначений позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

16 вересня 2022 року представником позивача ОСОБА_3 - адвокатом Стеценко Ю.В. подано до суду заяву, в якій просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, 38 422,52 грн, а також 9038,21 грн інфляційного збільшення суми боргу і 1307,42 грн три проценти річних.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав подану заяву, якою як було зазначено останнім змінюється лише предмет позову та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти прийняття вказаної вище заяви до спільного розгляду.

Представник третьої особи - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» в судовому засіданні щодо прийняття до спільного розгляду заяви поданої представником позивача покладався на розсуд суду.

Суд, дослідивши подану заяву та матеріали цивільної справи, вислухавши позицію учасників судового процесу, приходить до наступного висновку.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову - це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, згідно із постановою Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, зроблено висновок: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися з`явлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Одночасно, слід зазначити, що відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставами виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Однак, таке об`єднання позовних вимог можливе саме в одній позовній заяві при зверненні з позовом до суду, а не шляхом подання заяви з додатковими похідними вимогами після відкриття провадження у справі для його спільного розгляду з первісним позовом.

Судом встановлено, що представник позивача ОСОБА_3 - адвокат Стеценко Ю.В. звернувся з позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири у розмірі 38 422,52 грн.

Тоді як зі змісту заяви від 16.09.2022, убачається, що представником позивача заявлено окрім того, позовні вимоги щодо стягнення з відповідача інфляційного збільшення суми боргу у розмірі 9038,21 грн. та три проценти річних у розмірі 1307,42 грн. з покликанням на ст.625 ЦК України, які не були заявлені у позовній заяві.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви з вказаними вимогами відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у її прийнятті, оскільки за такою заявою заявляються вимоги, які є новими, що не є за своїм змістом лише заявою про зміну предмету позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є позовними вимогами, якими фактично змінюється не тільки предмет позову, а ще й підстави позову.

Керуючись статтями 49, 258, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Стеценко Ю.В. від 16.09.2022 по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач