Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/2909/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.09.2022 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого-судді Леньо В.В. секретар судового засідання Турок Б.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом, третя особа: приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Богаш Наталія Яношівна

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , про визнання права власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом, третя особа: приватний нотаріус Берегівського районного нотаріального округу Богаш Наталія Яношівна.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер позивачки батько - ОСОБА_3 . Після смерті батька залишилась спадщина, яка складається із 1/2 частини житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

За час свого життя спадкодавець заповіт не залишив.

На підставі договору купівлі продажу, посвідченого державним нотаріусом Боричок К.В. від 25 червня 1991 року за реєстровим №1440, ? частина житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 належала покійному ОСОБА_3 , а інша ? належить позивачки матері - ОСОБА_4 .

Крім позивачки в коло спадкоємців входить - ОСОБА_2 , брат позивачки, який не скористався своїм правом для прийняття спадщини та не звернувся до нотаріуса протягом 6 місячного строку і відмовляється приймати спадщину.

Разом з тим, мати позивачки не претендує на частку батька, оскільки вони розлучені з 03 грудня 2003 року, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 .

Після смерті батька згідно витягу зі спадкового реєстру, ніхто з спадкоємців не звернувся з заявою про оформлення права на спадщину щодо вищезазначеного майна.

Рішенням суду від 01.02.2022 року справа №299/6636/21 позивачці було визначено додатковий строк тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на день смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після набрання рішенням законної сили, позивач звернулася до приватного нотаріуса Берегівського районного нотаріального округу Богаш Наталії ЯНОШІВНИ, для вчинення нотаріальних дії, щодо оформлення спадщини за померлим батьком. Під час вивчення документів, поданих нотаріусу для оформлення спадщини, була встановлена розбіжність у написанні «прізвища та імені» спадкодавця у свідоцтві про смерть, а також у договорі купівлі-продажу будинку. Дані розбіжності перешкоджають оформленню спадщини. У зв`язку з цим, нотаріус роз`яснила можливість звернення до суду для встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 12.05.2022 року по справі № 299/1972/22, встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно свідоцтві про смерть виданого Виноградівським РВДРАЦС, серії НОМЕР_2 , актовий запис №303 від 08.04.2021 року - являється батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканки АДРЕСА_2 , а також факт належності договору купівлі продажу будинку посвідченого державним нотаріусом Боричок К.В. від 25 червня 1992 року, за реєстровим №1440 померлому ОСОБА_3 , в якому він помилково записаний як ОСОБА_5 .

Відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на вказаний житловий будинок є перешкодою для оформлення права власності на спадкове майно у нотаріальному порядку, у зв`язку з чим позивач звернулася до суду з даним позовом.

Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просив розгляд справи провести без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Третя особа в судове засідання не з`явилася про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.Заяв чи клопотань не надходило.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Обстеживши матеріали справи та клопотання сторін, визнаючи в порядку ст.223 ЦПК України необов`язковим відібрання особистих пояснень від учасників процесу, і враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін та визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе ухвалити рішення про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Розглядаючи вказану справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, суд приходить до переконання, що дані конкретні правовідносини врегульовані Цивільним кодексом України (2003 р.).

В судовому засіданні належними доказами достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер позивачки батько - ОСОБА_3 . Після смерті батька залишилась спадщина, яка складається із 1/2 частини житлового будинку з надвірними спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

За час свого життя спадкодавець заповіт не залишив.

На підставі договору купівлі продажу, посвідченого державним нотаріусом Боричок К.В. від 25 червня 1991 року за реєстровим №1440, ? частина житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 належала покійному ОСОБА_3 , а інша ? належить позивачки матері - ОСОБА_4 .

Крім позивачки в коло спадкоємців входить - ОСОБА_2 , брат позивачки, який не скористався своїм правом для прийняття спадщини.

Разом з тим, мати позивачки не претендує на частку батька, оскільки вони розлучені з 03 грудня 2003 року, про що свідчить свідоцтво про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 .

Після смерті батька згідно витягу зі спадкового реєстру, ніхто з спадкоємців не звернувся з заявою про оформлення права на спадщину щодо вищезазначеного майна.

Рішенням суду від 01.02.2022 року справа №299/6636/21 позивачці було визначено додатковий строк тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на день смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після набрання рішенням законної сили, позивач звернулася до приватного нотаріуса Берегівського районного нотаріального округу Богаш Наталії ЯНОШІВНИ, для вчинення нотаріальних дії, щодо оформлення спадщини за померлим батьком. Під час вивчення документів, поданих нотаріусу для оформлення спадщини, була встановлена розбіжність у написанні «прізвища та імені» спадкодавця у свідоцтві про смерть, а також у договорі купівлі-продажу будинку. Дані розбіжності перешкоджають оформленню спадщини. У зв`язку з цим, нотаріус роз`яснила можливість звернення до суду для встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно рішення Виноградівського районного суду Закарпатської області від 12.05.2022 року по справі № 299/1972/22, встановлено факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , згідно свідоцтві про смерть виданого Виноградівським РВДРАЦС, серії НОМЕР_2 , актовий запис №303 від 08.04.2021 року - являється батьком ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканки АДРЕСА_2 , а також факт належності договору купівлі продажу будинку посвідченого державним нотаріусом Боричок К.В. від 25 червня 1992 року, за реєстровим №1440 померлому ОСОБА_3 , в якому він помилково записаний як ОСОБА_5 .

Згідно довідки КП «Виноградівського районне БТІ» № 237 від 06.04.2022 року житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 зареєстрований за ОСОБА_6 та ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу від 25.06.1191 року, в реєстрі за №1440.

Оригінал правовстановлюючого документу втрачено.

Відсутність правовстановлюючого документу на спадкове майно є перешкодою для позивача у оформленні права власності у нотаріальному порядку.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В ст.1217 ЦК України, зазначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя що його пережив та батьки.

Відповідно до ст.16 ЦК України визнання права с одним із способів захисту цивільних прав та інтересів, що підлягають захисту судом.

Відповідно ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені після відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Виходячи з вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.5 ст.1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, тобто зміна власника майна, що підлягає державній реєстрації, неможлива без перереєстрації права власності. Тому свідоцтво про право на спадщину є обов`язковим, коли об`єктом спадкування є нерухоме майно, що підлягає обов`язковій державній реєстрації.

Відповідно до ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до п.37 постанови № 5 від 07.02.2014 року пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, до це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним Документа, який засвідчує його право власності.

У відповідності до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Як видно з представлених доказів, правовстановлюючі документи на спадкове майно втрачено. Інші особи на володіння та користування даним майном на підставах, передбачених законом, своїх прав не заявляють.

За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи вказану справу в межах заявлених позивачем вимог та на підставі наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає, що позивачем на законних підставах набуто право власності на спадкове майно, тому позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263, 265, 267, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , мешканкою АДРЕСА_3 , право власності на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами що в АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом за своїм померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 батьком ОСОБА_3 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття до Закарпатського апеляційного суду.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

ГоловуючийВ. В. Леньо