КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи № 374/343/21 Головуючий у суді першої інстанції - Потапенко А.В.
Номер провадження № 22-ц/824/8655/2022 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

21 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

Яворського М.А. (судді-доповідача), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ржищівського міського суду Київської області від 18 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Ржищівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Головне управління державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Київській області, про визнання незаконним та скасування рішень виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області в частині передачі земельних ділянок у приватну власність, визнання недійсним та скасування державних актів на право приватної власності на землю та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Ржищівського міського суду Київської області від 18 травня 2022 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу 28 червня 2022 року засобами поштового зв`язку, яка не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, а також з пропуском строку на апеляційне оскарження, визначеного ч.1 ст.354 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху та надано строк тривалістю десять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали для виправлення вказаних недоліків, а саме: подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, надати копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також подати квитанцію на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати.

19 серпня 2022 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 05 вересня 2022 року було продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги ОСОБА_1 , а саме : подати клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, надати копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також подати квитанцію на підтвердження сплати судового збору у зазначеному розмірі або документи, що можуть підтверджувати звільнення від такої сплати.

Відповідно до супровідного листа, наявного в матеріалах справи, копію вказаної ухвали про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги було направлено апелянту 05 вересня 2022 року (а.с.106, т.2).

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №279 апелянт отримав копію ухвали 14 вересня 2022 року (а.с.107, т.2).

19 вересня 2022 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Ржищівського міського суду Київської області від 18 травня 2022 року, а також клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Подане клопотання про розстрочення сплати судового збору апелянт мотивував тими ж доводами, які були ним вказані й в клопотанні про звільнення від сплати такого збору.

Однак, апеляційний суд звертає увагу, що єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 81 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, про що було зазначено в ухвалі суду від 05 вересня 2022 року.

Разом з тим, апелянтом на виконання ухвали апеляційного суду не було надано належних і допустимих доказів щодо його майнового стану.

Крім того, апелянтом також не було надано копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Оскільки апелянтом не було надано копій апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників по справі, то суд апеляційної інстанції позбавлений можливості виконання покладеного на нього обов`язку, передбаченого статтею 361 ЦПК України, у разі відкриття апеляційного провадження.

Таким чином, станом на 21 вересня 2022 року недоліки апеляційної скарги апелянтом усунуто не було.

Відповідно до приписів ч. 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Апеляційний суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження враховуючи наступні підстави.

ЄСПЛ у справах «Салов проти України», п. 93, «Сутяжник» проти Росії», п. 38 підкреслює, що відступ від принципу правової визначеності допустимий не в інтересах правового пуризму, а з метою виправлення помилки, що має фундаментальне значення для судової системи. Зокрема, під правовим пуризмом у практиці ЄСПЛ розуміється невідступне слідування вимогам процесуального закону при вирішенні питання щодо застосування чи скасування таких, що набрали законної сили, судових рішень без врахування того, чи призведе це у подальшому до реального, а не формального усунення допущених судових помилок; надмірно формальне, бюрократичне застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення, безвідносне врахування їх доцільності, виходячи з обставин конкретної справи й необхідності забезпечення ефективного захисту прав, свобод та інтересів в цивільному або іншому судочинстві, що призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, також строків апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Європейський суд з прав людини вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Оскільки апелянтом, всупереч вимог законодавства, не усунено зазначені судом недоліки, то апеляційна скарга вважається такою, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, тому за зазначеною апеляційною скаргою відсутні підстави для відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Ржищівського міського суду Київської області від 18 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Ржищівської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Головне управління державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Київській області, про визнання незаконним та скасування рішень виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області в частині передачі земельних ділянок у приватну власність, визнання недійсним та скасування державних актів на право приватної власності на землю та скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська

В.О.Фінагеєв