справа №176/620/22
провадження №2/176/403/22
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

23 серпня 2022 р. Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області

у складі: головуючої судді Павловської І.А.,

з участю секретаря Ніколенко М.В.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справи у м. Жовті Води в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Київметробуд» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та інфляційних витрат,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувсь до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із позовною заявою, про стягнення із Акціонерного товариства «Київметробуд» заробітної плати, середнього заробітку та інфляційних витрат, а також понесених судових витрат по справі.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що з 17 липня 2017 року по 19 жовтня 2021 року він працював прохідником у АО «Київметробуд» та на підставі наказу № 29 о/с від 19.10.2021 року звільнений з роботи у зв`язку зі скороченням чисельності працівників.

Зазначає, що в день звільнення, роботодавець не здійснив остаточний розрахунок та виплату належних позивачу коштів.

Вказує, що згідно довідки від 10.11.2021 року, заробітна плата, яка нарахована позивачу та складає 122 359,80 грн., виплачена лише частково у сумі 9 016,71 грн.

Окрім того, згідно довідки від 16.11.2021 року йому нараховано добові за період відряджень у розмірі 22 300,00 грн., а виплачено лише 3 500,00 грн.

Позивач зазначає, що неодноразово звертався до відповідача з вимогою про проведення з ним повного розрахунку. У відповіді на вимогу відповідач посилався на те, що не може виконати свої зобов`язання, оскільки на всі кошти на його рахунках накладено арешт.

Таким чином заборгованість по заробітній платі складає - 113343,09 грн., добових за період відряджень - 18 800,00 грн.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за весь час затримки розрахунку по день ухвалення судом рішення, виходячи з розміру середньоденної заробітної плати 436,48 грн., та інфляційні збитки у розмірі 3598,34 грн.

Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 25 березня 2022 року по справі відкрито провадження та визначено проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позивач ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін повідомлений належним чином, заперечень щодо розгляду справи без повідомлення сторін не подав. При цьому позивачем подано заяву щодо відсутності заперечень проти заочного розгляду справи.

Відповідачу, відповідно до вимог ЦПК України, направлялись копія позовної заяви з доданими до неї документи та копія ухвали суду про відкриття провадження у справі. При цьому відповідач не скористався своїм правом подати свої письмові заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та/або відзиву на позовну заяву.

Приймаючи до уваги те, що відповідач не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, а повноважний представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду.

Суд, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Так, відповідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що у період з 17 липня 2017 року по 19 жовтня 2021 року ОСОБА_1 знаходився у трудових відносинах з Акціонерним товариством «Київметробуд», що підтверджується записами у трудовій книжці (а.с.5).

Згідно наказу № 29 о/с від 19 жовтня 2022 року позивач звільнений з роботи на підставі п. 1 ст. 40 КЗпП України, у зв`язку зі скороченням чисельності працівників (а.с.6).

Згідно довідки № ТЗК00000008 від 10.11.2021 року за період з 01.02.2021р. по 19.10.2021р., ОСОБА_1 нараховано заробітну плату у розмірі 122 359,80 грн., та виплачено частково у сумі 9 016,71 грн. Заборгованість по заробітній платі складає 113343,09 грн. (а.с.8).

Згідно довідки № ТЗК00000009 від 16.11.2021 року за період з 01.10.2020р. по 18.10.2021р. ОСОБА_1 нараховано добові за період відряджень у розмірі 22300,00 грн., та виплачено частково у сумі 3500,00 грн. Таким чином, розмір заборгованості добових за період відряджень складає 18 800,00 грн. (а.с.7).

Тобто, виходячи з даних викладених в зазначених довідках, на час звільнення відповідач повинен виплатити позивачу заборгованість у розмірі 132143,09 грн.

У листі АТ «Київметробуд» № 1285 від 25 листопада 2021 року, зазначено, що підприємство не має можливості провести повний розрахунок у зв`язку з тим, що на всі кошти АТ «Київметробуд» накладено арешт (а.с. 9).

Під час розгляду справи встановлено, що позивач звільнений з посади прохідника 4 розряду ТЗ № 14 АТ «Київметробуд» 19 жовтня 2021року, та станом на день пред`явлення позову, а так само і на дату ухвалення судового рішення заборгованість з нарахованої заробітної плати не погашена.

Так, статтею 117 КЗпП України передбачено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Таким чином, закон покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. У разі невиконання такого обов`язку наступає передбачена статтею 117 КЗпП України відповідальність.

Метою такого законодавчого регулювання є захист майнових прав працівника у зв`язку з його звільненням з роботи, зокрема захист права працівника на своєчасне одержання заробітної плати за виконану роботу, яка є основним засобом до існування працівника, необхідним для забезпечення його життя.

Суд встановив, що ОСОБА_1 не отримав розрахунку при звільненні, що є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, оскільки має місце затримка розрахунку при звільненні.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» за правилами, передбаченими положеннями Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100.

Пунктами 5, 8 Порядку визначено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадиться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

У розглядуваній справі судом встановлено, що розмір невиплачених платежів при звільненні становить 132143,09 грн, строк затримки розрахунку 216 робочих днів, остаточний розрахунок при звільненні станом на день розгляду з Позивачем не проведено. Питання про стягнення належної заробітної плати вирішується у цьому ж позові.

Позивач не позбавлений права одночасно заявити й вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати заробітної плати.

Виплата заробітної плати позивачу мала відбутись 19.10.2021 року, тому для розрахунку середнього заробітку слід брати останні два місяці, що передують жовтню.

Таким чином, середньоденна заробітна плата позивача визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні (серпень+вересень) на число відпрацьованих робочих днів, та відповідно становить: (7568,86+11199,78)/43=436,48 грн.

Таким чином, середній заробіток за час затримки розрахунку по день постановлення судом рішення становить: 216 (кількість робочих днів за період невиплати заробітної плати) * 436,48 (середньоденний заробіток) = 94 279,68 грн.

Отже, суд встановив, що ОСОБА_1 не отримав розрахунку при звільненні, що є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 КЗпП України, оскільки має місце затримка розрахунку при звільненні.

Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача інфляційних втрат у розмірі 3598 грн. 34 коп., суд приходить до висновку, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

За змістом частини другої ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідальність, передбачена ч. 2 ст. 625 ЦК України не може бути застосована до правовідносин, які регулюються спеціальним законодавством. Зокрема, дія ст. 625 ЦК України не поширюється на трудові правовідносини.

Предметом позову у даній справі є нарахована, але не виплачена заробітна плата працівникові при його звільненні. Підставою позову ОСОБА_1 вказує на порушення роботодавцем обов`язку із виплати працівникові при звільненні нарахованої заробітної плати. Тобто, правовідносини, які склалися між сторонами регулюються нормами КЗпП України. Тому, ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити.

В силу статті 141 ЦПК України, із відповідача в дохід держави необхідно стягнути судовий збір за вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати в розмірі 992,40 грн.

Також із відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати, що складаються із сплаченого судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку,в розмірі 992,40 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Київметробуд» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та інфляційних витрат задовольнити частково.

Стягнути з Акціонерного товариства «Київметробуд», , юридична адреса: вулиця Сурикова, будинок 3, корпус 8б, поверх 5, місто Київ, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника одатків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , заборгованість із заробітної плати і добові за період відряджень в розмірі 132143 (сто тридцять дві тисячі сто сорок три) гривні 09 копійок.

Стягнути з Акціонерного товариства «Київметробуд», , юридична адреса: вулиця Сурикова, будинок 3, корпус 8б, поверх 5, місто Київ, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника одатків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , середній заробіток за весь період затримки розрахунку в розмірі 94 279 (дев`яносто чотири тисячі двісті сімдесят дев`ять) гривень 68 копійок.

У задоволенні іншої частини вимог позивача відмовити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Київметробуд», , юридична адреса: вулиця Сурикова, будинок 3, корпус 8б, поверх 5, місто Київ, на користь держави судовий збір за вимогою про стягнення заборгованості із заробітної плати в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Стягнути з Акціонерного товариства «Київметробуд», , юридична адреса: вулиця Сурикова, будинок 3, корпус 8б, поверх 5, місто Київ, на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника одатків НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , судові витрати, що складаються із суми сплаченого судового збору за вимогою про стягнення середнього заробітку за весь період затримки розрахунку,в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другійстатті 358 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області Інна ПАВЛОВСЬКА