"25" серпня 2022 р. Справа № 363/265/22
25 серпня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Котлярової І.Ю.,
при секретарі Тищенко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Пірнівська територіальна громада Вишгородського району Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів,
Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 21.05.2020 року о 04 год. 30 хв. у затоці «Жукинський старик» р. Десна, біля с. Жукин у Вишгородському районі Київської області, на нерестовищі, під час весняно-літньої заборони, ОСОБА_1 проводив заборонений лов риби шляхом заброду у воду, забороненим знаряддям добування об`єктів тваринного світу - сіткою зябровою з ліски в кількості 1 шт. При цьому виловив рибу виду лящ 3 шт. та карась сріблястий 5 шт., чим заподіяв шкоду рибному господарству України у сумі 595 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 3.15 та п. 4.14.3. Правил любительського та спортивного рибальства України, ст. 52-1 та 63 Закону України «Про тваринний світ», а також Наказ Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області за № НОД-105/6 від 13.03.2020 року «Про заходи із забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту» тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 03.08.2020 року визнано ОСОБА_1 , винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосувано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн. з конфіскацією незаконної добутої риби та знаряддя лову, а також без конфіскації рибацького комбінезона. В зв`язку із тим, що при накладенні на відповідача адміністративного стягнення питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України не вирішено, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 595, 00 грн. та понесені судові витрати.
Згідно правил ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.05.2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням учасників справи.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності їх представника, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не прибув, ні заперечень, ні відзиву на позовну заяву не подавав.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності їх представника.
Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в спрощеному провадженні в заочному порядку.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та протоколу про адміністративне правопорушення № 011337 від 21 травня 2020 року ОСОБА_1 21.05.2020 року о 04 год. 30 хв. у затоці «Жукинський старик» р. Десна, біля с. Жукин у Вишгородському районі Київської області, на нерестовищі, під час весняно-літньої заборони, проводив заборонений лов риби шляхом заброду у воду, забороненим знаряддям добування об`єктів тваринного світу - сіткою зябровою з ліски в кількості 1 шт. При цьому виловив рибу виду лящ 3 шт. та карась сріблястий 5 шт., чим заподіяв шкоду рибному господарству України у сумі 595, 00 грн.
Постановою Вишгородського районного суду Київської області від 03.08.2020 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340, 00 грн. з конфіскацією незаконної добутої риби та знаряддя лову, а також без конфіскації рибацького комбінезона. Стягнути з ОСОБА_1 , відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. на користь держави. Вилучені водні біоресурси, а саме рибу виду карась сріблястий 5 шт. та лящ 3 шт. вирішено конфіскувати. Знаряддя лову одну зяброву сітку з ліски, вирішено конфіскувати та знищити. Вилучений рибацький комбінезон вирішено повернути власнику.
Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу про адміністративне правопорушення № 011337 від 21 травня 2020 року, який проводився відповідно до такс затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», збитки завдані відповідачем складають 595, 00 грн.
Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.
Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.
Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.
Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК.
Оскільки постановою Вишгородського районного суду Київської області від 03 серпня 2020 року відповідача визнано винним у вчинення адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.
За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.
Крім того представником позивача надано суду документальне підтвердження понесених ним судових витрат, які згідно ст. 141 ЦПК України слід покласти на відповідача.
На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 268, 268, 279, 280 ЦПК України,
Позовні вимоги Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Пірнівська територіальна громада Вишгородського району Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Пірнівської територіальної громади Вишгородського району Київської області заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів майнову шкоду в розмірі 595 (п`ятсот дев`яносто п`ять) гривень 00 копійок.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області сплачений судовий збір в розмірі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення, апеляційної скарги.

Позивач: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, знаходиться за адресою м. Київ, вул. Тургенєвська, 82-а, .

Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Третя особа: Пірнівська територіальна громада Вишгородського району Київської області (, адреса місцезнаходження: Київська область, Вишгородський район, с. Пірнове, вул. Спортивна, буд. 1).

Суддя І.Ю. Котлярова