СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/3997/22
ун. № 759/9223/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2022 року

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Горбенко Н.О., розглянувши матеріали заяви за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа- Банк», Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока Валерія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності та визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2022 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа-Банк» , Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока Валерія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності та визнання права власності.

Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 05.08.2022 року визначено головуючого суддю Коваль О.А.

В порядку повторного автоматизованого розподілу справ між суддями справу, відповідно до розпорядження №506 від 30.08.2022р., цивільну справу №759/9223/22 передано судді Горбенко Н.О. у зв`язку із перебуванням судді Коваль О.А. на лікарняному.

Справу передано судді 31.08.2022 року.

Під час вивчення матеріалів вказаної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 2 ст. 5 ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Суд звертає увагу на те, що у разі подачі позовної заяви до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Проте, досліджуючи зміст позовних вимог судом не встановлено, які саме позовні вимоги стосуються другого відповідача у справі - Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока Валерія Миколайовича.

Суд звертає увагу на те, що рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. А тому після внесення такого запису скасування зазначеного рішення не може бути належним способом захисту права або інтересу позивача.

Дане узгоджується з Постановою ВП ВС від 29.05.2019 № 367/2022/15-ц (14-376цс18), відповідно до якої вбачається, що у випадку, коли заявлена вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про проведену державну реєстрацію права також не є належним способом захисту прав позивача.

На підставі наведеного позивачу слід уточнити зміст позовних вимог з посиланням на конкретні норми - статті Цивільного кодексу України/ Цивільного процесуального кодексу України.

У зв`язку з наведеним, позивачу слід уточнити суб`єктний склад учасників у справі; уточити зміст позовних вимог.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Водночас, зазначення в прохальній частині позовної заяви вимоги про витребування доказів є процесуально недопустимим, адже дане клопотання оформлюється окремим процесуальним документом та має відповідати положенням ст.ст. 84, 183 ЦПК України. Крім того, в клопотання про витребування доказів необхідно вказувати, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно ч. 1,2 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначає недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку про необхідність усунення вищевказаних недоліків та надання позивачу строку для їх усунення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Альфа- Банк», Державного реєстратора комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сорока Валерія Миколайовича, третя особа: ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Горбенко