Справа № 503/674/18
Провадження № 2-з/503/5/22
17 серпня 2022 року Кодимський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді Калашнікової Т.О.,
при секретарі судового засідання Поліковській О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Малевича Олега Вікентійовича про вжиття заходів забезпечення позову,
В провадженні Кодимського районного суду Одеської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Гайворонського районного нотаріального округу Кіровоградської області Линюк Н.А. про визнання договорів міни земельних ділянок недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння.
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Малевич О.В. подав заяву про забезпечення вищевказаного позову шляхом накладення арешту на спірні земельні ділянки із забороною ОСОБА_4 , ТОВ «Грабівський вапняк» та будь-яким фізичним особам, юридичним особам, фізичним особам-підприємцям користуватися земельними ділянками (обробляти, збирати врожай), забороною ТОВ «Грабівський вапняк» вчиняти будь-які дії, пов`язані з відчуженням та державною реєстрацією (перереєстрацією) права власності, передачею у заставу, оренду, суборенду, емфітевзис. Свою заяву обґрунтовує тим, що у відповідача наявне право вільно розпоряджатися земельними ділянками, існує об`єктивна можливість відчуження зазначених земельних ділянок у будь-який спосіб іншим особам під час розгляду вказаної справи. Окрім цього, на ряду з відчуженням вказаних земельних ділянок, вчинення будь-яких інших дій з ними може істотно ускладнити або ж повністю унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення заявлених позивачами позовних вимог та відповідно ефективний захист їх порушених прав та законних інтересів.
Виходячи з наявності ризиків, які можуть істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду по вказаній справі, та відповідно ефективний захист і поновлення порушених прав та законних інтересів позивачів, представник позивача вважає, що існує об`єктивна необхідність в рамках вказаної справи вжити відповідні заходи забезпечення позову.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно із ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Положеннями ч.1 ст.150 ЦПК України визначено види забезпечення позову.
Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться чи буде знаходитися справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Пленум Верховного Суду України у пункті 4 Постанови «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.
Необхідність застосування заходів забезпечення має визначатися фактичними обставинами справи, які свідчитимуть про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.
Така правова позиція щодо вирішення питання про співмірність забезпечення позову викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі «Дорани проти Ірландії» ЄСПЛ зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні ЄСПЛ, ефективний засіб це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
При вирішенні справи «Каіч та інші проти Хорватії» (рішення від 17 липня 2008 року) ЄСПЛ вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Предметом спору в даній справі є вимога про визнання договорів міни земельних ділянок недійсними та витребування на користь позивачів земельних ділянок.
Предмет спору визначений в позовній заяві дає підстави для висновку про те, що між сторонами виник спір, але при цьому суд виходить з того, що обґрунтованість позовних вимог, достатність наданих доказів та переконливість наведеного обґрунтування не можуть бути предметом перевірки суду під час вирішення питання про забезпечення позову та ці питання підлягають з`ясуванню під час вирішення спору по суті.
При цьому накладення арешту застосовується судом, як правило, у майнових спорах у тих випадках, коли спірне майно може бути відповідачем продане, розтрачене, кошти витрачені, що в майбутньому перешкоджатиме виконанню рішення або взагалі зробить його виконання неможливим.
Необхідними умовами для вжиття забезпечувальних заходів, зокрема арешту майна, є, насамперед, розумна співмірність вартості арештованого майна ціні позову, обґрунтування необхідності вжиття заходів для захисту прав позивача та можливість такого заходу забезпечити реальне виконання очікуваного позивачем рішення.
При цьому принцип співмірності при забезпеченні позову вимагає визначення того майна, на яке має бути накладене обмеження, вартість якого має забезпечити виконання судового рішення.
Оскільки предметом спору є вимога про визнання договорів міни земельних ділянок недійсними та витребування на користь позивачів земельних ділянок, то обрані позивачем заходи забезпечення позову, є співмірними із заявленими позовними вимогами, здатні забезпечити захист інтересів позивача у випадку задоволення позову і присікти дії, які ускладнять або зроблять неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову.
З врахуванням наведеного, з метою захисту прав та законних інтересів осіб при розгляді справи та приймаючи до уваги, що неприйняття заходів забезпечення позову може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а вказані заходи забезпечення позову будуть співмірними та відповідатимуть обставинам справи.
При цьому, суд звертає увагу, що вразі, якщо потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпаде або зміняться обставини, що зумовили його застосування, сторони у справі не позбавлені права звернутись до суду з питанням скасування заходів забезпечення позову.
Станом на час розгляд судом заяви про забезпечення позову у суду відсутні відомості щодо можливих збитків відповідача та їх розміру, тому відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з частиною 3 статті 154 ЦПК України, в зв`язку з чим судом не вирішується питання про застосування зустрічних заходів забезпечення позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Керуючись ст.ст.149-154, 260, 353 ЦПК України, суд,
Заяву про забезпечення позову задовольнити.
Накласти арешт на земельні ділянки із кадастровими номерами:
Заборонити ОСОБА_4 , ТОВ «Грабівський вапняк» та будь-яким фізичним особам, юридичним особам, фізичним особам-підприємцям користуватися (обробляти, збирати врожай) земельними ділянками із кадастровими номерами:
Заборонити ТОВ «Грабівський вапняк» вчиняти будь-які дії, пов`язані з відчуженням та державною реєстрацією (перереєстрацією) права власності, передачею у заставу, оренду, суборенду, емфітевзис, користування іншим особам земельних ділянок із кадастровими номерами:
Зустрічне забезпечення позову судом не застосовувалось.
Суд роз`яснює відповідачу, що він може у відповідності до положень ч. 6 ст. 154 ЦПК України звернутися до суду із клопотанням про зустрічне забезпечення. Питання про зустрічне забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.
Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення її повного тексту. Оскарження ухвали суду не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи. Крім того, відповідач має право подати заяву про скасування заходу забезпечення позову в порядку, передбаченому ст.158 ЦПК України.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Суддя Т.О. Калашнікова