МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

23 лютого 2022 року Справа №370/1578/21

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Косенко А.В., розглянувши у приміщенні суду у смт Макарів Київської області у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , (далі - позивач), звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 , (далі - відповідач), про розірвання шлюбу, в якому вказала, що з 15.01.2001 року вони перебувають у зареєстрованому шлюбі, за час спільного проживання у них народилась донька: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Спільне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на сімейні життя та обов`язки, відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Шлюбні відносини між ними фактично припинені з березня 2019 року, з цього часу вони проживають окремо один від одного та спільне господарство не ведуть, відсутній сімейний бюджет. За таких обставин збереження шлюбу є неможливим.

Враховуючи наведене, позивач просила суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 15.01.2001 року виконавчим комітетом Ситняківської сільської ради Макарівського району у Київській області, актовий запис №1. Також просила судові витрати покласти на відповідача.

Ухвалою Макарівського районного суду від 18.08.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали суду від 18.08.2021 року та позовну заяву з додатками відповідач отримав 13.01.2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №391 (а.с. 15). Відповідно у встановлений судом строк відповідач на адресу суду будь-яких клопотань та відзиву на позовну заяву не подав, а тому суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено, що 15.01.2001 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виконавчим комітетом Ситняківської селищної ради Макарівського району Київській області зареєстровано шлюб, актовий запис №1; прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка та дружини « ОСОБА_5 » (а.с.7).

Сторони у справі є ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 23.05.2002 року - а.с. 8).

Як вказала позивачка, а відповідач не скористався своїм правом заперечити проти цього, що спільне життя з відповідачем не склалось через різні погляди на сімейні життя та обов`язки, відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Шлюбні відносини між ними фактично припинені з березня 2019 року, з цього часу вони проживають окремо один від одного та спільне господарство не ведуть, відсутній сімейний бюджет. За таких обставин збереження шлюбу є неможливим.

Між сторонами склались правовідносини, які регулюються СК України.

Так, статтями 104, 110, 112 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка.

Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя.

Частина 3 статті 105 СК України визначає, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

За частиною 2 статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Відповідно до статті 113 СК України особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно із Постановою Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в частині 1 підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання».

Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 11.06.2019 року у справі №605/434/18, а висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають відшкодуванню, понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 908 грн. (а.с. 1).

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 141, 247, 274, 265, 354-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 09.11.2013 року виконавчим комітетом Ситняківської селищної ради Макарівського району Київській області, актовий запис №1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 908 грн. судових витрат.

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати складання повного його тексту, через Макарівський районний суд.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 273 ЦПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 23.02.2022 року.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя А.В. Косенко