Справа № 367/2122/21
Провадження № 2/367/1977/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
29 серпня 2022року Ірпінський міський суд Київської області у складі:
головуючого судді Мерзлому Л.В.
за участі секретаря судових засідань Валюх В.І.,
розглянувши справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів,-
в с т а н о в и в :
Позивач звернулась до суду з даним позовом до ОСОБА_2 про захист прав споживачів, мотивуючи свої вимоги тим, що 10 вересня 2020 року між ОСОБА_1 (надалі також як «Позивач» або «Замовник») та ОСОБА_2 (надалі також як «Відповідач» або «Підрядник») було укладено Договір підряду №100920 (надалі також як «Договір»).
Відповідно до підпункту 1.1.1 п.1.1 Договору Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується розробити візуалізаційну документацію відповідно до розмірів об`єкта (замовлення) Замовника, надається в електронному вигляді на електронну адресу Замовника (візуалізаційна документація надається замовнику в разі якщо вона входить до переліку замовлення згідно з пунктом 1.1.3).
Відповідно до підпункту 1.1.2 та підпункту 1.1.3 п.1.1 Договору Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується у відповідності до візуалізаційної документації, діючих будівельних норм та правил виконати роботи/послуги згідно з пунктом 1.1.3. (надалі - «Послуги» або «Замовлення»): виготовлення і монтаж колодцю із затвердженням проекту та виготовлення і монтаж накриття для машини.
Відповідно до підпункту 1.2 Договору Замовник зобов`язується прийняти виконані Підрядником роботи/послуги, та оплатити їх вартість у строки і на умовах, визначених даним Договором.
Відповідно до п. 2.3 Договору Оплата по Договору здійснюється Замовником у формі авансу і як оплата за виконані роботи/послуги наступним чином:
аванс № 1 - 10% виготовлення візуалізаційної/робочої документації з розмірами;
аванс № 2 - 60% закупівля матеріалів та виготовлення замовлення;
аванс 3 15% здача замовлення/комплектуючих замовлення/комплектуючих частин конструкції/послуги Замовнику (у виробгичому приміщенні Підрядника або по фотозвіту);
оплата 15% при відвантаженні оплаченого замовлення Замовнику/по завершенню всіх робіт згідно з п. 1.1.3.
10 вересня 2020 року на виконання п.2.3.Замовником було передано Підряднику Аванс №1 у сумі 4600,00 грн.
Окрім того, Замовником було передано Підряднику матеріали для виконання Замовлення, а саме - дубові дошки у кількості 20 (двадцять) штук, довжиною 4 метри, шириною 20 см, товщиною 3 см.
Відповідно до п. 3.1 Договору за цим Договором згідно авансовим платежам (оплата замовлення/оплата послуги) термін на виконання складає: 1. Виготовлення візуалізаційної документації з розмірами - 3 робочих дні. 2. Закупівля матеріалів та виготовлення замовлення - 27 робочих днів.
На сторінці №4 Договору Підрядником було вказано, що здача замовлення має відбутися 23 жовтня 2020 року.
25 лютого 2021 року Замовником було направлено Підряднику претензію з вимогами повернути отримані кошти та сплатити штрафні санкції відповідно до умов Договору, однак відповіді від Підрядника отримано не було.
Зазначає про те, що станом на дату подання цієї позовної заяви, Замовлення відповідно умов Договору Підрядником не виконано, а грошові кошти та матеріали, передані Підряднику не повернені Замовнику.
Таким чином, вказує про те, що з огляду на те, що вирішити конфлікт з Відповідачем мирним шляхом не вдалось, Відповідач ухиляється від виконання Договору та не повертає передані йому грошові кошти та матеріали, то Позивач вимушена звернутися до суду для захисту своїх майнових прав.
На день подання позовної заяви Замовлення не передано Замовнику, роботи за Договором не виконані, Акт прийому-передачі виконаних робіт не підписаний.
Відповідно до п.5.3 Договору у випадку порушення Підрядником строку надання Послуг, Замовник має право одноразово стягнути з Підрядника штраф у розмірі 3% від загальної вартості ненаданих послуг по Договору в момент внесення оплати згідно з пунктом 2.3. рядок "Г".
Відповідно до умов п.5.3. Договору Підрядник зобов`язаний сплатити штраф у розмірі 1198, 00 грн.
Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» Підрядник зобов`язаний сплатити пеню у розмірі 1398,00 грн.
Крім того, зазначає про те що Відповідач зобов`язаний сплатити Позивачу суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивач надає розрахунок інфляційних втрат, згідно якого:
період за який нараховуються інфляційні втрати: з 24.10.2020 р. по 22.03.2021 р.
Розрахунок інфляційних втрат здійснюється за наступною формулою:
інфляційні нарахування = (сума боргу) х (індекс інфляції) / 100% - (сума боргу), де:
(сума боргу) - сума простроченого боргу;
(індекс інфляції) - добуток щомісячних індексів за відповідний період.
З врахуванням зазначеного та рекомендацій Верховного суду України № 62-97 від -03.04.1997 року стосовно порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ, сума боргу з урахуванням індексу інфляції розраховується за період з листопада 2020 року по березень 2021 року.
Індекс інфляції, відповідно до даних Державної служби статистики, надрукованих у газеті «Урядовий кур`єр», складав у листопаді 2020 року - 101.3 %, у грудні 2020 року - 100.9 %, у січні 2021 року - 101.3 %, у лютому 2021 року - 101.0 %, у березні 2021 року - індекс інфляції на дату подання позовної заяви не опублікований.
Період за який нараховуються три проценти річних від простроченого зобов`язання: з 24.10.2020 р. до 22.03.2021 р.
Розрахунок трьох процентів річних від простроченого грошового зобов`язання
здійснюється за наступною формулою:
Сума х (3% /100%) х ( Період / Рік)
Таким чином, позивач зазначає суму трьох процентів річних на дату подання позовної заяви, що становить 401,42 грн.
Крім того, Замовником було передано Підряднику матеріали для виконання Замовлення, а саме - дубові дошки у кількості 20 штук, довжиною 4 метри, шириною 20 см, товщиною З см.
Підрядник зобов`язаний був використати дані матеріали для виконання Замовлення, а саме - для виготовлення і монтажу колодцю.
Щодо розміру моральної шкоди, позивач зазначає наступне.
Позивач та її сім`я фактично стали жертвою шахрайства, були позбавлені належних їй грошових коштів, півроку чекали на виконання умов Договору Відповідачем.
Позивач внаслідок невиконання Відповідачем умов вказаного Договору зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою Відповідача, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови життєдіяльності Позивача і появу негативних психоемоційних почуттів, які призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від Позивача додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль.
Враховуючи глибину та тяжкість завданих Позивачу Відповідачем моральних страждань, розмір заподіяної шкоди оцінює в 2000,00 грн.
Враховуючи викладене, Позивач просить суд розірвати Договір підряду №100920 від 10 вересня 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1398, 00 грн. штрафу, 1398, 00 грн. пені, 1491,73 грн. інфляційних втрат, 401,42 грн. трьох процентів річних.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 2000, 00 грн. моральної шкоди.
Зобов`язати ОСОБА_2 повернути ОСОБА_1 отримані матеріали за Договором підряду №100920 від 10 вересня 2020 року, а саме - дубові дошки у кількості 20 (двадцять) штук, довжиною 4 (чотири) метри, шириною 20 (двадцять) сантиметрів, товщиною 3 (три) сантиметри.
В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. До суду від позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує.
В судове засідання відповідач не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, що підтверджується зворотніми повідомленнями про вручення судових повісток, а також оголошенням на сайті «Судова влада України», а тому суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї докази, суд приходить до наступного висновку.
Статтями 15, 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Згідно зі статтею ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).
Так, судом встановлено, 10 вересня 2020 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено Договір підряду №100920.
Відповідно до підпункту 1.1.1 п.1.1 Договору Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується розробити візуалізаційну документацію відповідно до розмірів об`єкта (замовлення) Замовника, надається в електронному вигляді на електронну адресу Замовника (візуалізаційна документація надається замовнику в разі якщо вона входить до переліку замовлення згідно з пунктом 1.1.3).
Відповідно до підпункту 1.1.2 та підпункту 1.1.3 п.1.1 Договору Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується у відповідності до візуалізаційної документації, діючих будівельних норм та правил виконати роботи/послуги згідно з пунктом 1.1.3: виготовлення і монтаж колодцю із затвердженням проекту та виготовлення і монтаж накриття для машини.
Відповідно до підпункту 1.2 Договору Замовник зобов`язується прийняти виконані Підрядником роботи/послуги, та оплатити їх вартість у строки і на умовах, визначених даним Договором.
Відповідно до п. 2.3 Договору Оплата по Договору здійснюється Замовником у формі авансу і як оплата за виконані роботи/послуги наступним чином:
аванс № 1 - 10% виготовлення візуалізаційної/робочої документації з розмірами;
аванс № 2 - 60% закупівля матеріалів та виготовлення замовлення;
аванс 3 15% здача замовлення/комплектуючих замовлення/комплектуючих частин конструкції/послуги Замовнику (у виробгичому приміщенні Підрядника або по фотозвіту);
оплата 15% при відвантаженні оплаченого замовлення Замовнику/по завершенню всіх робіт згідно з п. 1.1.3.
10 вересня 2020 року на виконання п.2.3.Замовником було передано Підряднику Аванс №1 у сумі 4600,00 грн., що підтверджується розпискою Підрядника у розділі 10 укладеного Договору.
Окрім того, Замовником було передано Підряднику матеріали для виконання Замовлення, а саме - дубові дошки у кількості 20 (двадцять) штук, довжиною 4 метри, шириною 20 см, товщиною 3 см.
Відповідно до п. 3.1 Договору за цим Договором згідно авансовим платежам (оплата замовлення/оплата послуги) термін на виконання складає: 1. Виготовлення візуалізаційної документації з розмірами - 3 робочих дні. 2. Закупівля матеріалів та виготовлення замовлення - 27 робочих днів.
На сторінці №4 Договору Підрядником було вказано, що здача замовлення має відбутися 23 жовтня 2020 року.
25 лютого 2021 року Замовником було направлено Підряднику претензію з вимогами повернути отримані кошти та сплатити штрафні санкції відповідно до умов Договору, однак відповіді від Підрядника отримано не було.
Згідно з ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
У частині першій статті 627 ЦК України визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Частиною 1 ст. 837 ЦК України встановлено, що за договором підряду одна сторона
(підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони
(замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Відповідно до ч.2 ст. 837 ЦК України договір підряду може укладатися на
виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням
її результату замовникові.
Предметом укладеного Договору було виготовлення і монтаж колодцю із
затвердженням проекту та виготовлення і монтаж накриття для машини.
Відповідно до ч. 4 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.
Відповідно до п.3.3. Договору роботи повинні бути виконані Підрядником та передані Замовнику. Факт передачі робіт підтверджується Актом прийому-передачі виконаних робіт.
Відповідно до ст. 509 ЦК України, в силу зобов`язання одна особа (боржник) зобов`язана вчинити на користь іншої особи (кредитора) певну дію, як то: передати майно, виконати роботу, сплатити гроші тощо або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору.
Відповідно до ч.1-2 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів
встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки
виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати
її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.
Відповідно до п. 3.1 Договору за цим Договором згідно авансовим платежам (оплата замовлення/оплата послуги) термін на виконання складає: 1. Виготовлення візуалізаційної документацїї з розмірами - 3 робочих дні. 2. Закупівля матеріалів та виготовлення замовлення - 27 робочих днів.
У Договорі був встановлений строк передачі Замовлення, однак, на день подання позовної заяви Замовлення відповідно умов Договору Підрядником не виконано, грошові кошти та матеріали, передані Підряднику не повернені Замовнику, Акт прийому-передачі виконаних робіт не підписаний.
Згідно ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12 травня 1991 року № 1023-XII споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
Відповідно до ч. 2 ст. 570 ЦК України якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
Отже, оскільки Замовлення Підрядником не виконано, Позивач має право розірвати Договір та вимагати повернути отриманий Відповідачем аванс грошових коштів у розмірі 32 600,00 грн.
Разом з тим, відповідно до п.5.1 укладеного Договору порушення зобов`язань за даним Договором є підставою для застосування санкцій, передбачених Господарським кодексом України, Цивільним кодексом України, іншими чинними нормативно-правовими актами, та даним Договором.
У відповідності до ст. ст. 610,611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Відповідно до ч.1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Відповідно до ч.2 ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Відповідно до ч.3 ст. 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках і віл суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ч.1 ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
Відповідно до ч.1 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно ч. 1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено нестойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
Згідно з ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи «послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення.
У Постанові Верховного Суду від 02.04.2019 року у справі №917/194/18 вказано, що одночасне стягнення зі сторони, яка порушила господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить ст. 61 Конституції, оскільки вони є формами неустойки та видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності. У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.
Аналогічний висновок викладено у постановах ВСУ від 09.04.2012 у справі № 3-88гс11, від 27.04.2012 у справі №3-24гс12; постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.02.2018 у справі № 911/2813/17, від 22.03.2018 у справі № §11/1351/17, від 17.05.2018 у справі № 910/6046/16, від 25.05.2018 у справі № 922/1720/17, від 09.07.2018 р. у справі № 903/647/17 та від 08.08.2018 р. у справі № 908/1843/17, у справі № 910/7398/18 від 23.07.2019.
Так, відповідно до п.5.3 Договору у випадку порушення Підрядником строку надання Послуг, Замовник має право одноразово стягнути з Підрядника штраф у розмірі 3% від загальної вартості ненаданих послуг по Договору в момент внесення оплати згідно з пунктом 2.3. рядок "Г".
Відповідно до умов п.5.3. Договору Підрядник зобов`язаний сплатити штраф у розмірі 1198, 00 грн.
Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» Підрядник зобов`язаний сплатити пеню у розмірі 1398,00 грн.
Крім того, Відповідач зобов`язаний сплатити Позивачу суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивач надає розрахунок інфляційних втрат, згідно якого інфляційні втрати становлять 1491,73 грн.
Сума трьох процентів річних на дату подання позовної заяви згідно розрахунку становить 401,42 грн.
Відповідно до ч.1 ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок.
Відповідно до ч.1 ст. 841 ЦК України підрядник зобов`язаний вживати усіх заходів щодо збереження майна, переданого йому замовником, та відповідає за втрату або пошкодження цього майна.
Оскільки, Замовником було передано Підряднику матеріали для виконання Замовлення, а саме - дубові дошки у кількості 20 штук, довжиною 4 метри, шириною 20 см, товщиною 3 см, Підрядник зобов`язаний їх повернути Замовнику.
Враховуючи викладене, позовні вимоги Позивача про стягнення з відповідача суми авансового платежу, штрафних санкцій та повернення будівельних матеріалів підлягають задоволенню в повному обсязі.
Що стосується позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди.
Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої.
Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Частиною 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Крім того, відповідно до положень п. 5 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995р., відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні.
Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.
Відповідно до п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з послідуючими змінами: «... у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується».
Згідно п. 9 даної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з врахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану.
При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди.
Враховуючи вищезазначене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди не підтверджені висновками медичних установ, в тому числі висновків соціально-психологічних досліджень, суд відмовляє позивачу у задоволені вимоги щодо відшкодування моральної шкоди.
Таким чином, оцінюючи встановлені судом обставини справи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимоги про стягнення з Відповідача на користь Позивача моральної шкоди.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
На підставі ст. ст. 610, 611, 612, 626, 627, 638, 837, 849, 850, 856, 874, 1167 ЦК України, ст.ст. 4,12,81,141,263-268 ЦПК України суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист прав споживачів - задовольнити частково.
Розірвати Договір підряду №100920 від 10 вересня 2020 року, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) грошові кошти у розмірі 32 600, 00 (тридцять дві тисячі шістсот гривень), внесені в якості авансового платежу за Договором підряду №100920 від 10 вересня 2020 року.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 ) 1398, 00 грн. (одна тисяча триста дев`яносто вісім гривень 00 копійок) штрафу, 1398, 00 грн. (одна тисяча триста дев`яносто вісім гривень 00 копійок) пені, 1491,73 грн. (одна тисяча чотириста дев`яносто одна гривня 73 копійки) інфляційних втрат, 401,42 грн. (чотириста одна гривня 42 копійки) трьох процентів річних.
Зобов`язати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ) повернути ОСОБА_1 отримані матеріали за Договором підряду №100920 від 10 вересня 2020 року, а саме - дубові дошки у кількості 20 (двадцять) штук, довжиною 4 (чотири) метри, шириною 20 (двадцять) сантиметрів, товщиною 3 (три) сантиметри.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Копію заочного рішення суду направити сторонам для відома.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 30 днів. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Л.В. Мерзлий