УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Строкань В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2021 року адвокат Литвин О.О., діючи в інтересах позивача, звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з вказаною позовною заявою, обґрунтовуючи її тим, що починаючи з липня 2019 року позивач стала спільно проживати з ОСОБА_2 без реєстрації шлюбу, та була пов`язана з відповідачем спільним побутом та взаємними правами і обов`язками. 3 грудня 2019 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який був зареєстрований Оболонським районним у місті Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №2344. Спочатку сімейне життя сторін склалось добре, однак через кілька місяців сімейні стосунки між ними суттєво погіршувались та почали носити ознаки аб`юзивних. Відповідач фактично почав допускати жорстокість у спілкуванні та поведінці із позивачем, почав обмежувати її у спілкуванні з рідними та друзями. Пслі переїзду позивача до батьків, з

24 лютого 2021 року між сторонами фактично припинились будь-які сімейні стосунки. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, а тому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою Солом`янського районного суду міста Києві від 1 вересня 2021 року вказану справу передано за підсудністю до Вишгородського районного суду Київської області.

Ухвалою суду Вишгородського районного суду Київської області від 13 квітня

2022 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження. Розгляд справи призначено на 10:00 26 травня 2022 року.

У призначене судове засідання сторони та/або представник позивача не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. У зв`язку із неявкою сторін, відсутністю зворотних повідомлень про вручення судових повісток про виклик позивачу та її представнику та відсутністю у матеріалах справи заяви про можливість розгляду справи у їх відсутності, розгляд справи було відкладено на 09:30 3 серпня

2022 року.

Незважаючи на те, що судове засідання, призначене на 3 серпня 2022 року не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого у нарадчій кімнаті після розгляду кримінальної справи, сторони до суду не з`явилися.

Також, сторони не з`явилися у наступне судове засідання, призначене на 12:30

21 вересня 2022 року.

Як убачається із матеріалів справи, позивач, її представник та відповідач викликалися у судові засідання, призначені для розгляду справи, шляхом надсилання їм судових повісток про виклик до суду засобами поштового зв`язку, шляхом надсилання смс-повідомлень, повідомлень на електронну пошту позивача та її представника, а також шляхом розміщення на офіційному веб-сайті оголошення про виклик відповідача до суду.

Судові повітки, надіслані позивачу та її представнику, повернулися до суду без вручення адресатам з причин «за закінченням терміну зберігання». Надіслані на електронні адреси позивача та її представника копії ухвали про відкриття провадження у справі та судові повідомлення про виклик їх до суду, згідно довідок, які містяться у матеріалах справи, доставлено адресатам. СМС-повідомлення, надіслані позивачу на номер мобільного телефону, вказаний у позовній заяві, їй не доставлені з причин «абонент тимчасово не доступний», а смс-повідомлення, надіслане представнику позивача про виклик до суду на

26 травня 2022 року, йому доставлено 27 квітня 2022 року, проте він не повідомив суд про поважність причини неявки у судове засідання та від нього не надійшло заяви про можливість розгляду справи у відсутності позивача. СМС-повідомлення про виклик представника позивача до суду на 21 вересня 2022 року йому не доставлено з причин «абонент тимчасово недоступний».

Згідно зворотного повідомлення про вручення поштового відправлення, судову повістку про виклик до суду на 26 травня 2022 року, копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками, надіслані відповідачу у справі, поміщено у поштову скриньку 6 травня 2022 року, а судові повітки про виклик відповідача до суду на 3 серпня та 21 вересня 2022 року повернулися до суду без вручення з причин «за закінченням терміну зберігання». При цьому смс-повідомлення, які надсилалися відповідачу із зазначенням дати судових засідань у справі, йому доставлені, проте до суду не з`являвся, поважності причини неявки не повідомив.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої

статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності сторін у справі та представника позивача, суд, враховуючи тривалий час перебування справи у провадженні суду, а також те, що позивач та її представник, звернувшись до суду з позовною заявою, у судові засідання не з`являються, поважності причин неявки суду не повідомили, не підтвердили актуальність поданої позовної заяви та можливість розгляду справи у відсутності позивача, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без розгляду з таких підстав.

Згідно із частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Водночас, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що позивач та/або її представник, будучи повідомленими про день час та місце розгляду справи, шляхом доставлення їм на електронні адреси судових повідомлень про день, час та місце розгляду справи, без поважних причин не з`явилися у жодне судове засідання, заяви про розгляд справи без участі позивача до суду не надходило, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду, на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Керуючись частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частинами першою, другою статті 257 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати сторонам для відома.

Роз`яснити, що особа, заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.П. Лукач