КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Ратнікова В.М.
У Х В А Л А

м. Київ Справа № 754/3610/21

23 вересня 2022 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Ратнікової В.М., розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року, постановлену під головуванням судді Клочко І.В., у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижик Андрія Павловича, заінтересована особа - Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», -

в с т а н о в и в:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року в задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижика Андрія Павловича відмовлено.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 05 вересня 2022 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити скаргу в повному обсязі.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив про поновлення йому строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року з тих підстав, що він не був присутній під час проголошення повного тексту оскаржуваної ухвали. Копія ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року йому не направлялась, а була отримана ним лише 19 серпня 2022 року в приміщені Деснянського районного суду м. Києва.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Згідно вимог статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана ухвала була постановлена 14 вересня 2021 року, повний текст ухвали було складено 20 вересня 2021 року. Відповідно до протоколу судового засідання від 14 вересня 2021 року заявник ОСОБА_1 був присутній під час проголошення вступної та резолютивної частини ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року та отримав її копію. (а.с. 134)

З супровідного листа Деснянського районного суду м. Києва вбачається, що 29 вересня 2021 року засобами поштового зв`язку заявнику була направлена копія ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвала Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року була оприлюднена 22 вересня 2021 року.

Апеляційна скаргу на Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року була подала до Київського апеляційного суду - 05 вересня 2022 року, тобто, з пропуском встановленого строку на подання апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі заявник ОСОБА_1 не наводить обставин, які перешкоджали йому отримати копію ухвали Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року протягом встановленого строку для подання апеляційної скарги. В матеріалах справи відсутні докази того, що апелянт з 22 вересня 2021 року звертався до суду першої інстанції з заявою про отримання копії оскаржуваної ухвали, тобто, знаючи, про результати розгляду його скарги, отримавши в суді копію вступної та резолютивної частини цієї ухвали, скаржник ОСОБА_1 не вчиняв ніяких дій для отримання копії повного тексту ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року з 22 вересня 2021 року.

З урахуванням вище викладеного, апеляційний суд приходить до висновку про те, що зазначені апелянтом причини пропуску ним строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року не є поважними .

За наведених обставин, суд пропонує апелянту усунути недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення, визначеного в ст. 354 ЦПК України, п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року.

Також в апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору, проте підстав для звільнення його від сплати судового збору в апеляційній скарзі апелянт не зазначає.

В матеріалах справи наявна копія посвідчення серії НОМЕР_1 відповідно до якого ОСОБА_1 є учасником бойових дій.

Дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно із пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 (провадження N 14-730цс19) зазначено, що "відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року N 3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону N 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі N 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі N 490/8128/17 (провадження№ К/9901/166/18, К/9901/30220/18)".

ОСОБА_1 є скаржником у цій справі, предметом скарги є дії приватного виконавця при виконанні рішення Деснянського районного суду м.Києва від 27.11.2012 року про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за договором кредиту на користь АТ " Райффайзен Банк Аваль". Отже, предмет розгляду у цій справі не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_1 , як учасника бойових дій, а тому ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду у порядку та розмірі, визначених Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року, розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу визначено у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір за подання апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року становить 496 грн. 20 коп. (2481грн. * 0,2).

За наведених обставин суд пропонує апелянту усунути зазначені недоліки апеляційної скарги шляхом подання на адресу Київського апеляційного суду обґрунтованої заяви про поновлення, визначеного в ст. 354 ЦПК України, п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва 14 вересня 2021 року, а також оригіналу документу про сплату судового збору на суму 496 грн. 20 коп. за реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Солом.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0026010, код класифікації доходів бюджету: 22030101 та/або належні та допустимі докази на підтвердження звільнення апелянта від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2021 року, постановлену під головуванням судді Клочко І.В., у цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Чижик Андрія Павловича, заінтересована особа - Акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль»- залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що у разі не виконання вимог даної ухвали у визначений строк, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя: