ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5720/22 Справа № 212/2202/22 Суддя у 1-й інстанції - Колочко О.В. Суддя у 2-й інстанції - Бондар Я. М.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Бондар Я.М.,

суддів - Зубакової В.П., Остапенко В.О.

заслухавши доповідь судді -доповідача Бондар Я.М. по апеляційній скарзі відповідача Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, -

В С Т А Н О В И В:

16 червня 2022 року рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про відшкодування моральної шкоди, у зв`зку з ушкодженням здоров`я - задоволено частково.

18 липня 2022 року відповідачем подано апеляційну скаргу на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 червня 2022 року.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року апеляційну скаргу відповідача Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20 червня 2022 року залишено без руху та надано строк для сплати судового збору за подання апеляційної скарги - десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, вказану ухвалу суду відповідачу АТ «Криворізький залізорудний комбінат» було направлено на електронну пошту, вказану в апеляційній скарзі, а саме: , та отримано відповідачем 18 серпня 2022 року, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

За умовами ч. 1 ст. 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

23 вересня 2022 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшла зава про поновлення пропущеного строку для усунення недоліків, посилаючись на введення в країні воєнного стану, що уповільнює безперебійну роботу комунікаційних зв`язків та ускладнює здійснення фінансових операцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язана із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Цивільний процесуальний кодекс України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

Клопотання про поновлення процесуального строку має містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Підставою для поновлення пропущеного строку для усунення недоліків АТ «Криворізький залізорудний комбінат» зазначає введення в країні воєнного стану, що уповільнює безперебійну роботу комунікаційних зв`язків та ускладнює здійснення фінансових операцій, що унеможливлює виконання ухвали в зазначений строк.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав-учасниць засновувати апеляційні або касаційні суди; там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (§ 25 рішення у справі "Delcourt v. Belgium" від 17 січня 1970 року та § 65 рішення у справі "Hoffmann v Germany" від 11 жовтня 2001 року).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (§ 57 рішення у справі "Ashingdane v. the United Kingdom" від 28 травня 1985 року, § 96 рішення у справі "Krombach v. France" від 13 лютого 2001 року).

У такий спосіб здійснюється "право на суд", яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати "вирішення" спору судом (рішення у справі "Кутіч проти Хорватії" від 01.03.2002).

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у рішенні у справі "Беллет проти Франції" ("Bellet v. France", заява N 13343/87) від 04.12.1995 Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Отже, як засвідчує позиція Європейського суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава, у свою чергу, не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права. Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства.

Разом з тим, Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який Указом Президента України № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, та з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб..

На переконання колегії суддів, введення в Україні воєнного стану свідчить про настання обставин непереборної сили, й на ці обставини посилався представник відповідача Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» у заяві про поновлення пропущеного процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги, яким, хоч і з порушенням строків, було виконано вимоги ухвали Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року та надано суду квитанцію про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 3000 грн.

Відтак, з урахуванням зазначених вище обставин та наданих доказів, заява АТ «Криворізький залізорудний комбінат» про поновлення пропущеного строку на усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 127, 183, 357 ЦПК України, суд -

У X В А Л И В:

Заяву Акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» про поновлення пропущеного строку на усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в ухвалі Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року - задовольнити.

Поновити Акціонерному товариству «Криворізький залізорудний комбінат» строк для усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року, та продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: