У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2022 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Головчака М. М. ,

за участю секретаря судового засідання - Савіцької Д. А.,

заявника - ОСОБА_1 , представника заявника - Скріжалєвскої Л.П. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 адвоката Скріжалєвскої Любов Петрівни про відвід головуючому судді Ларіоновій Наталії Миколаївни від розгляду цивільної справи за позовом Автогаражного кооперативу «Чайка» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова Олена Єгорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Анатолій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно та визнання недійсним договору іпотеки, -

В С Т А Н О В И В :

08 вересня 2022 року на адресу Подільського районного суду м. Києва надійшла заява представника відповідачів адвоката Скріжалєвскої Л.П. про відвід головуючого судді Ларіонової Н.М. від розгляду цивільної справи №758/11418/20 справи за позовом Автогаражного кооперативу «Чайка» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова Олена Єгорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Анатолій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно та визнання недійсним договору іпотеки.

В обґрунтування заяви вказують, що у них є сумніви справедливого та неупередженого розгляду вказаної справи, недовіри головуючому судді Ларіоновій Н.М. подальшого її розгляду.

Протоколом автоматизованого розподілу справ між суддями заяву про відвід передано судді Головчаку М.М.

У судовому засіданні заявник та її представник заяву підтримали та просили її задовольнити.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Відповідно до ст. 36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Однак при цьому частиною четвертою статті 36 ЦПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не можуть бути підставами для відводу.

Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини зазначає, що у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Встановлено, що підстав для відводу судді визначених ст.ст. 36, 37 ЦПК України судом у поданій заяві не виявлено.

Підстави, викладені заявником в обґрунтування поданої заяви про відвід, не ґрунтуються на законі, фактичних обставинах справи, і є лише їх суб`єктивною точкою зору, сформованою на власному баченні вимог закону та дій головуючого при розгляді справи.

Відповідно до ст.ст. 43, 49 ЦПК України учасники судового розгляду наділені не лише широким колом прав, але й обов`язком добросовісно користуватися ними та не допускати зловживань наданими законом процесуальними правами.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.

Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 у справі №5-15п12).

Крім того, ч. 4 ст. 36 ЦПК України чітко встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

З урахуванням викладеного, підстави для задоволення заяви про відвід головуючого в справі відсутні.

Враховуючи викладене та керуючись ст. ст. 36, 37, 40 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 адвоката Скріжалєвскої Любов Петрівни про відвід головуючому судді Ларіоновій Наталії Миколаївни від розгляду цивільної справи за позовом Автогаражного кооперативу «Чайка» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Зубкова Олена Єгорівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бойко Анатолій Іванович, про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно та визнання недійсним договору іпотеки - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяМ. М. Головчак