Ухвала

26 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 554/8296/21

провадження № 61-9285ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Зайцева А. Ю., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 01 вересня 2022 року у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40В» до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації та витребування майна з незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2021 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Соборності 40В» (далі - ОСББ «Соборності 40В») звернувся до суду з позовом, у якому просило витребувати із незаконного володіння ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення (комора АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, зареєстроване на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер: НОМЕР_1 , видане 15 травня 2014 року Реєстраційною службою Полтавського міського управління юстиції Полтавської області, державний реєстратор Проскуров С. Г., номер запису про право власності 5662900; скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 ; припинити право приватної власності та закрити розділ Державного реєстру прав та реєстраційної справи на нежитлове приміщення (комора АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, зареєстроване на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер: НОМЕР_1 , видане 15 травня 2014 року Реєстраційною службою Полтавського міського управління юстиції Полтавської області, державний реєстратор Проскуров С. Г., номер запису про право власності 5662900; стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Соборності 40В» судовий збір у розмірі 4 540,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 200,00 грн.

Октябрський районний суд м. Полтави рішенням від 29 грудня 2021 року в задоволенні позову відмовив.

Полтавський апеляційний суд постановою від 01 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСББ «Соборності 40В» задовольнив. Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 29 грудня 2021 року скасував та ухвалив нове рішення, яким позов задовольнив. Витребував із незаконного володіння ОСОБА_1 об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення (комора АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, зареєстроване на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер: НОМЕР_1 , видане 15 травня 2014 року Реєстраційною службою Полтавського міського управління юстиції Полтавської області, державний реєстратор Проскуров С. Г., номер запису про право власності 5662900; скасував державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 Припинив право приватної власності та закрив розділ Державного реєстру прав та реєстраційної справи на нежитлове приміщення (комора № 7 на 1-му поверсі) у житловому будинку, загальною площею АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, зареєстроване на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, серія та номер: НОМЕР_1 , видане 15 травня 2014 року Реєстраційною службою Полтавського міського управління юстиції Полтавської області, державний реєстратор Проскуров С. Г., номер запису про право власності 5662900. Стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Соборності 40В» судовий збір у розмірі 4 540,00 грн та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5 200,00 грн.

ОСОБА_1 21 вересня 2022 року подала засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на постанову Полтавського апеляційного суду від 01 вересня 2022 року у вищевказаній справі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Разом із цим, ОСОБА_1 в касаційній скарзі заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору з посиланням на те, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 9 080,00 грн, згідно з відомостями реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 16 вересня 2022 року сума виплаченого доходу ОСОБА_1 становить 32 322,11 грн на рік. 5 % від її доходу (32 322,11 грн) складає 1 616,10 грн, а тому вказана обставина є підставою для звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною першою та третьою статті 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Системний аналіз статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України дає підстави для висновку, що законом передбачено можливість зменшення розміру судового збору та його розстрочення для позивачів у справі.

Оскільки ОСОБА_1 є відповідачем у цій справі, тому відсутні правові підстави для звільнення її від сплати судового збору, а тому у задоволенні клопотання необхідно відмовити.

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Ставка судового збору, чинна на час подання касаційної скарги на рішення суду, встановлена підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» та визначена у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Ураховуючи те, що ОСББ «Соборності 40В» було сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 4 540,00 грн, тому ОСОБА_1 за подання касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 9 080,00 грн (4 540,00 грн х 200 %).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в розмірі 9 080,00 грн має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Крім цього, в порушення пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, заявником у касаційній скарзі не вказано підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Пунктом 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилається на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а також посилається на висновки Верховного Суду, проте не зазначає конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження з посиланням на конкретний пункт (пункти) частини другої статті 389 ЦПК України, що унеможливлює вирішення питання про відкриття касаційного провадження.

Частиною першою статті 400 ЦПК України передбачено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Ураховуючи викладене, відповідно до вимог частини другої, четвертої статті 392 ЦПК України, заявнику необхідно надіслати на адресу суду нову редакцію касаційної скарги, в якій згрупувати, систематизувати та чітко зазначити конкретну обов`язкову підставу (підстави) касаційного оскарження судових рішень у відповідності до визначеного статтею 389 ЦПК України переліку підстав для касаційного оскарження судових рішень та їх відповідне мотивування, надати копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу (залишення заяви без руху), про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху з наданням заявнику можливості усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення її від сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Полтавського апеляційного суду від 01 вересня 2022 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Зайцев