Справа № 577/1303/21
Провадження № 2/577/138/22

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2022 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі:

головуючого судді Кравченка В.О.

за участю секретаря

судового засідання Степаненко Л.В.

прокурора Шерудило В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції України в Сумській області до ОСОБА_1 , третя особа Конотопська міська рада Сумської області про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, в розмірі 19001,00 грн.,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Конотопської окружної прокуратури (до реорганізації Конотопська місцева прокуратура) звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 збитки в розмірі 19001,00 грн., заподіяні навколишньому природному середовищу самовільним видаленням дерев, а також понесені судові витрати у вигляді судового збору.

На обґрунтування вимог у позові вказано, що у провадженні СВ Конотопського ВП ГУНП в Сумській області перебувало кримінальне провадження № 0001194 від 21.11.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, яке закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення. Під час досудового розслідування встановлено, що наприкінці листопада на початку грудня 2019 року ОСОБА_1 без оформлення спеціального дозволу (ордеру) здійснив самовільний поруб 15 сироростучих дерев породи «верба» в межах населеного пункту по АДРЕСА_1 .

За розрахунком, проведеним відповідно до постанови КМУ від 08.04.1999 року № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», розмір заподіяної відповідачем шкоди становить 19001,00 грн.

Згідно постанови №012028 від 09.01.2020 року за дане правопорушення ОСОБА_1 був притягнутий до адмінвідповідальності за ст. 153 КУпАП з призначенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

До теперішнього часу збитки не відшкодовані.

У зв`язку із тим, що Держекоінспекція належним чином не здійснювала захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконною виробкою, оскільки вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної ОСОБА_1 вжито не було, як наслідок кошти до бюджету до цього часу не сплачені, що призводить до несвоєчасного надходження коштів до місцевого бюджету, перешкоджає здійсненню державних програм з охорони довкілля і є порушенням інтересів держави, насамперед у сфері охорони навколишнього природного середовища, то виникла необхідність у представництві прокурора для звернення до суду з позовом про примусове стягнення коштів з відповідача.

У судовому засіданні прокурор Конотопської окружної прокуратури Шерудило В.О. позов підтримав, фактично пославшись на обставини викладені вище.

Представник позивача Державної екологічної інспекції України у Сумській області подав клопотання про розгляд справи за їх відсутності, вимоги підтримує (а.с. 130-131).

Відповідач ОСОБА_1 до суду не з`явився у черговий раз, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином (а.с.134), поважність причин неявки не сповістив, заяви про відкладення розгляду справи від нього не надходило.

Третя особа на стороні позивача Конотопська міська рада Сумської області просять розглядати справу за відсутності їх представника, позовні вимоги вважають такими, що підлягають задоволенню (а.с.122, 128).

Суд, вислухавши доводи прокурора, дослідивши представлені докази дійшов наступного висновку.

Стосовно повноважень керівника Конотопської окружної прокуратури на пред`явлення вказаного позову суд зазначає, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з чч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно із положеннями ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Конституційний суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 року у справі № 1-1/99 визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямований на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

В обґрунтування свого звернення до суду керівником Конотопської окружної прокуратури зазначено, що у даному випадку Держекоінспекція, яка є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, неналежним чином здійснювала захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконною виробкою, вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної ОСОБА_1 вжито не було, відповідний позов про стягнення збитків до суду не заявлено, що і стало підставою звернення до суду.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом.

У статті 13 Конституції України закріплено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.

За положеннями ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині.

Статтею 293 ЦК передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності.

Згідно зі ст. 40 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

За приписами ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки.

Статтею 40 ЗУ «Про рослинний світ» визначено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відповідно до ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Статтею 1166 ЦК регламентовано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За приписами ст.ст. 41, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 наприкінці листопада на початку грудня 2019 року без оформлення спеціального дозволу (ордеру) здійснив самовільний поруб 15 сироростучих дерев породи «верба» в межах населеного пункту по АДРЕСА_1 .

За постановою №012028 від 09.01.2020 року за дане правопорушення ОСОБА_1 притягнутий до адмінвідповідальності за ст. 153 КУпАП з призначенням стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Згідно із правозастосовними орієнтирами викладеними у пункті 18 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля у справах про лісопорушення» розмір шкоди обчислюється за відповідними таксами.

За розрахунком, проведеним відповідно до постанови КМУ від 08.04.1999 року № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», розмір заподіяної відповідачем шкоди становить 19001,00 грн. (а.с. 13-42).

На даний час шкода не відшкодована, а тому підлягає стягненню примусово.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України при задоволенні позову судовий збір покладається на відповідача.

З матеріалів справи вбачається, що прокуратурою при зверненні до суду з позовом був сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (а.с. 1), які підлягають стягненню з відповідача.

Керуючись ст. 13 Конституції України, ЗУ «Про прокуратуру», ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст. 69, 105 Лісового Кодексу України, ст.ст.293, 1166 ЦК України, ст.ст. 12, 81, 137, 141, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов керівника Конотопської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції України в Сумській області до ОСОБА_1 , третя особа Конотопська міська рада Сумської області про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_2 ) на користь Державної екологічної інспекції в Сумській області шкоду, заподіяну природному навколишньому середовищу у розмірі 19001 грн. 00 коп., зарахувавши її до місцевого бюджету Конотопської міської ради Сумької області на розрахунковий рахунок UA0018530, отримувач: ГУК Сум. Обл../Конотопська МТГ/24062100, код ЄДРПУ отримувача 37970404, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код платежу: 24062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням природоохоронного законодавства внаслідок господарської та іншої діяльності).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Сумської обласної прокуратури понесені судові витрати в розмірі 2270 грн. 00 коп., перерахувавши на р/р UA0002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, .

Рішення може бути оскаржено до Сумського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складання повного рішення.

Суддя Кравченко В. О.