05.08.2022 Єдиний унікальний номер 205/5284/21
Єдиний унікальний номер судової справи 205/5284/21
Номер провадження 2/205/1285/22
Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі головуючого судді Остапенко Н.Г., за участю секретаря судового засідання Шевцової М.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу №205/5284/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Плеяди», Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради «Правобережний», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації, -
23.06.2021 року ОСОБА_1 звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Плеяди», Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради «Правобережний», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації.
У позові, з урахуванням уточненої позовної заяви, ОСОБА_1 просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 , та зняти відповідача з реєстрації місця проживання, оскільки сестра позивача не проживає за вказаною адресою без поважних причин з грудня 2020 року, не сплачує комунальні послуги, участі у витратах на утримання квартири не приймає, її речі відсутні в квартирі. Її реєстрація за даною адресою завдає незручності позивачу як наймачу житлового приміщення.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.10.2021 року, після усунення недоліків позову, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження.
Від відповідача відзив на позов не надійшов.
Від позивача ОСОБА_1 надійшла заява, в якій просила розглянути справу за її відсутності, позов підтримала, просила задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явилася. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Про причини неявки суд не повідомила.
Представники третіх осіб: Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Плеяди» у судове засідання не з`явилися. Про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Про причини неявки суд не повідомили.
Судом вжито усіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи, однак, відповідач у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила та не скористалася процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ч.3 ст. 211, ч.4 ст.223, ч.1 ст.280, ст.281 ЦПК України, суд постановив розглядати справу за відсутності відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та ухвалити заочне рішення.
Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, доходить висновку, що вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з таких підстав.
У ході судового розгляду встановлено, що позивач є наймачем квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується рішенням виконавчого комітету Ленінської районної у місті ради від 18.12.2009 року № 847 «Про змінення умов договору найму житлового приміщення по КЖЕП-22, за адресою: АДРЕСА_2 » (а.с. 32).
У квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованими значаться: позивач та відповідач, що підтверджується довідкою про склад сім`ї № 3379 або зареєстрованих в житловому приміщенні/будинку осіб від 24.03.2021 року (а.с. 12).
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 є сестрою позивача.
Відповідно до актів про проживання/не проживання від 20.12.2020 року, 20.01.2021 року, 20.02.2021 року, 20.04.2021 року, 16.03.2021 року, 20.05.2021 року ОСОБА_2 не проживає за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.5-10).
З позову вбачається, що станом на дату звернення з позовом до суду 23.06.2021 року відповідач не проживає за вищевказаною адресою без поважних причин більше шести місяців, комунальні послуги не сплачує, її речі відсутні в квартирі.
Згідно із статтею 379 ЦК України житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них.
Відповідно до статті 64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї.
Відповідно до частини першої статті 71 ЖК Української РСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.
У частині третій статті 71 ЖК Української РСР наведено випадки, у яких жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців.
Вичерпного переліку поважності причин непроживання в житловому приміщенні законодавство не встановлює, у зв`язку з чим зазначене питання суд вирішує в кожному конкретному випадку, з урахуванням конкретних обставин справи.
Згідно зі статтею 72 ЖК Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Враховуючи, що відповідач не проживає у квартирі, розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , більше шести місяців, поважних причин відсутності відповідачем не наведено, а тому позовні вимоги в частині визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягають задоволенню.
Щодо позовної вимоги щодо зняття ОСОБА_2 з реєстрації за зазначеною вище адресою суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, який на законних підставах постійно або тимчасово проживає на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати або зареєструвати його.
Згідно з ч. 3 ст. 1 вищевказаного закону реєстрація місця проживання (перебування) особи не є підставою для набуття такою особою права володіння, користування чи розпорядження житлом (у тому числі не є підставою для вселення чи визнання за особою права на проживання та/або права користування житлом), про проживання в якому особа повідомила.
За змістом ст. 24 Закону України «Про надання публічних (електронних публічних) послуг щодо декларування та реєстрації місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється, зокрема, на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою.
Таким чином, рішення суду щодо визнання особи такою, що втратила право користування житлом є підставою для зняття відповідача з реєстрації місця проживання.
Отже, зняття особи з реєстрації місця проживання проводиться без додаткового ухвалення рішення суду, оскільки це є способом виконання рішення суду, тому суд відмовляє в задоволенні позовної вимоги про зняття відповідача з реєстрації.
Враховуючи викладене, суд задовольняє позов ОСОБА_1 частково.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позов задоволено частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 908 грн. (а.с.1)
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15-16, 379 Цивільного кодексу України, ст.ст. 64, 71, 72 ЖК Української РСР, ст.ст. 12, 76, 81, 141, 259, 263-265, 268, 280-282, 352, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Плеяди», Департамент адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради «Правобережний», про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, зняття з реєстрації - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування житловим приміщенням - квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір у розмірі 908 грн.
В іншій частині позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржувати заочне рішення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя Н.Г. Остапенко