справа № 631/277/22
провадження № 2/631/382/22
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

06 вересня 2022 року селище міського типу Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т. М.,

за участю секретаря судового засідання М`ячиної Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань приміщення Нововодолазького районного суду Харківської області цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовною заявою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу,

В С Т А Н О В И В:

Представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» О. Ляшко, яка діє на підставі довіреності № ДР-205-1221 від 22 грудня 2021 року, звернулась до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до ОСОБА_1 , в якій просить стягнути з останньої вартість донарахованого об`єму та обсягу природного газу в сумі 1576 гривень 38 копійок.

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 06 липня 2022 року позовну заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

06 вересня 2022 року до Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла заява представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» О. Ляшко, що була зареєстрована за № ЕП -794/22-вх., у якій остання просить суд провадження у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/277/22 (провадження № 2/631/382/21) закрити у зв`язку із відсутністю предмету спору, оскільки заборгованість перед позивачем погашена; повернути Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» сплачений судовий збір у розмірі 2481 гривню 00 копійок. Розгляд вказаної цивільної справи провести за відсутності представника позивача.

Відповідач, ОСОБА_1 , у судове засідання також не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи була сповіщена завчасно відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, передбаченим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач на адресу суду надіслала заяву, що була зареєстрована за вхідним № 2311/22 вх. від 06 вересня 2022 року, відповідно до якої просила суд розгляд справи за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу провести за її відсутності та повідомила суд повну плату донарахованого об`єму природного газу в сумі 1576 гривень 39 копійок.

З цього приводу слід зазначити, що відповідно до пунктів 2 та 7 частини 2 статті 43 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України регламентвано, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Крім того, частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторін свідчать відповідні заяви, що долучені до матеріалів справи.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання явки учасників справи обов`язковою для надання особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до часини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши доводи заяви про закриття провадження у справі, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм процесуального права, які врегульовують дані правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів

Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1статті 2 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України).

Положеннями частини 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу.

Частиною 2 статті 77 та частиною 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України 82 Цивільного процесуального кодексу України України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Так, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю.

З матеріалів справи судом встановлено, що правовідносини між споживачем та газорозподільною організацією врегульовані Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2496 від 30 вересня 2015 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1382/27827, Правилами безпеки систем газопостачання, що затверджені наказом Міністерства вугільної енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 року №285.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу VI Кодексу газорозподільних систем споживачі, у тому числі побутові, для здійснення ними санкціонованого відбору природного газу з ГРМ та можливості постачання їм природного газу їх постачальниками зобов`язані укласти договір розподілу природного газу з Оператором ГРМ, до газорозподільної системи якого в установленому законодавством порядку підключений їх об`єкт.

Фактом приєднання ОСОБА_1 до умов Договору свідчило про забезпечення її домоволодіння природним газом, його фізична доставка та цілодобовий доступ об`єкта споживача до газорозподільної системи, відповідно до Кодексу газорозподільних систем, який затверджено постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2496 від 30 вересня 2015 року, та підписання заяви-приєднання до умов Договору розподілу природного газу від 30 грудня 2016 року.

13 березня 2019 року представниками Акціонерного товариства «ХАРКІВГАЗ» проводилась перевірка газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 08014792 в домоволодінні, власником якого є ОСОБА_1 , під час якої виявлено позаштатний режим роботи лічильника, внаслідок чого витрата природного газу не обліковується. В результаті вищевказаного порушення боржнику було донарахованого загальний об`єм природного газу, що становить 132,22 м3, вартість донарахованого об`єму природного газу склала 1576 гривень 39 копійок.

Як убачається з матеріалів справи, 06 вересня 2022 року відповідачем ОСОБА_1 в підтвердження погашення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу було надано квитанцію № 9 від 27 липня 2022 року про повну сплату заборгованості в сумі 1576 гривень 39 копійок.

Також, з поданої представником Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», О. Ляшко заяви від 06 вересня 2022 року вбачається, що відповідачем ОСОБА_1 вартість не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу сплачена в повному обсязі.

Крім того, представником позивача, Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», О. Ляшко, 06 вересня 2022 року було надіслано на адресу суду заяву, відповідно до якої остання просила суд закрити провадження у справі з єдиним унікальним № 631/277/22 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу.

Вирішуючи клопотання представника позивача про закриття провадження у справі та відшкодування судових витрат суд виходить з приписів частини 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, яка обумовлює, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України, суд своєю ухвалою закриває провадження в справі, якщо відсутній предмет спору.

Закриття провадження у справі це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Поняття «юридичний спір» має тлумачитися широко, з урахуванням підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до духу Конвенції поняття «спір про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Предмет позову розуміють як певну матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто правові підстави позову це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З огляду на викладене відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або спірні питання врегульовано самими сторонами.

Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і після відкриття провадження у справі, коли на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

Зазначене узгоджується з правовою позицію Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеної у постанові від 20 вересня 2021 року у справі з єдиним унікальним № 638/3792/20, яка відступила від висновку, сформульованого у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів: Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 456/647/18, провадження № 61-2018св19; Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 травня 2020 року у справі № 686/20582/19, провадження № 61-1807св20; Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 09 вересня 2020 року у справі № 750/1658/20, провадження № 61-9658св20.

В межахрозгляду даної справи судом встановлено, що станом на 06 вересня 2022 сума донарахованого об`єму природного газу відповідачем повністю сплачена, що свідчить про відсутність предмету спору та, як наслідок, є підставою для закриття провадження.

З огляду на зазначене, та те, що відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб, суд вважає за необхідне закрити провадження у даній справі відповідно до пункту 2 частини 1 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України.

Згідно з частиною 2 статті 255 Цивільного процесуального кодексу України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Як убачається з поданої заяви про закриття провадження по справі, представник позивача просить суд повернути Акціонерному товариству «Харківгаз» сплачену суму судового збору за подання позовної заяви до суду.

Відповідно до приписів частини 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон України «Про судовий збір»), стаття 3 якого визначає, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю.

З матеріалів справи вбачається, що при подачі вказаного позову до суду Акціонерним товариством «Харківгаз» було сплачено судовий збір у розмірі 2270 гривень 00 копійок за платіжним дорученням № 33210 від 25 серпня 2021 року та 211 гривень 00 копійок за платіжним дорученням № 2078 від 25 січня 2022 року.

Таким чином, оскільки представник позивача просила закрити провадження у справі, у зв`язку із відсутністю предмету спору, суд вважає, що Акціонерному товариству «Харківгаз» слід повернути з державного бюджету 2481 гривню 00 копійок, судового збору, сплаченого при подачі позову до суду.

Одночасно, суд вважає за необхідно роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 2 статті 256 Цивільного процесуального кодексу України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет із тих самих підстав не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статтею 55 Конституції України, статтями 1 5, 10 13, 17, 19, 128, 133, 206, частиною 3 статті 211, частиною 1 статті 223, статтями 255, 256, 260, 261, 263 265, 268, частинами 5 та 11 статті 272, 352 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/277/22 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу закрити, у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Повернути Акціонерному товариству «Харківгаз» (місцезнаходження: вулиця Безлюдівська, будинок № 1, місто Харків ) сплачену суму судового збору у сумі 2270 гривень 00 копійок, згідно платіжного доручення № 33210 від 25 серпня 2021 року та у сумі 211 гривень 00 копійок, згідно платіжного доручення № 2078 від 25 січня 2022 року.

Повернення сплаченої суми судового збору необхідно здійснити в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до частини 2 статті 256 Цивільного процесуального кодексу України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет із тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження такої ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали суду та з інших поважних причин.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження.

Суддя: Т. М. Трояновська