Номер провадження: 22-ц/813/1220/22
Справа № 523/7392/15-ц
Головуючий у першій інстанції Середа І. В.
Доповідач Заїкін А. П.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.08.2022 року м. Одеса

Єдиний унікальний номер судової справи: 523/7392/15-ц

Номер провадження: 22-ц/813/1220/22

Одеській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

- головуючого судді Заїкіна А.П. (суддя-доповідач),

- суддів: - Погорєлової С.О., Таварткіладзе О.М.,

за участю секретаря судового засідання Рибачук О.І.,

учасники справи:

- позивач ОСОБА_1 ,

- відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення порядку користування земельною ділянкою, за апеляційною скаргою адвоката Дігуляра Василя Васильовича, діючого від імені ОСОБА_2 , на рішення Суворовського районного суду м. Одеси, ухвалене у складі судді Середи І.В. о 15 годині 53 хвилині 13 грудня 2016 року,

встановив:

2. Описова частина

2.1 Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому з урахуванням уточнень позову, остаточно просить: 1) визначити порядок користування земельною ділянкою - площею 516 кв. м., за адресою АДРЕСА_1 , яка надана згідно рішення № 275 від 11.04.1958 р. виконкому Ленінської райради депутатів трудящих, між співвласниками домоволодіння - ОСОБА_1 і ОСОБА_2 ;2) виділити у користування ОСОБА_1 земельну ділянку, площею - 237 кв. м., розташовану з приляганням до фасадної, лівої і задньої зовнішніх меж згідно другого варіанту висновку № 7571/24 від 25.04.2016 р. судової земельно-технічної експертизи і письмових пояснень, уточнень та доповнень експерта ВБТД ЛІТВД ОНДІСЕ Ярован В.М. до висновку зазначеної експертизи (схематичне зображення додаток № 2), межі якої описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої відступом 9,05 м (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. "А", орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,92 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,93 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,41 м від задньої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,22 м;

- поворот наліво по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,61 м від фасадної межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м;

- поворот наліво по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 9,05 м.;

Вхід на виділену ділянку залишити існуючий в фасадній межі ділянки з боку АДРЕСА_2 ;

3) виділити у користування ОСОБА_2 земельну ділянку, площею - 279 кв. м., по другому варіанту, межі якої описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом 9,05 м. (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4.93м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,94 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 8,90 м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 9,05 м. від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,07 м.;

Вхід на виділену ділянку співвласнику ОСОБА_3 залишити з АДРЕСА_2 ;

4) зобов`язати ОСОБА_2 знести самовільно встановлений паркан від фасадної сторони до житлового будинку літ. "А", зазначений від точки 8, 9 до точки 10 в графічному додатку до топографо-геодезичних вишукувань за адресою - АДРЕСА_1 ; паркан з металевої сітки, встановлений від житлового будинку літ. "А" з прибудовами до гаража літ. "Д", зазначений точками 14,15,16,17,18; паркан по фасадній межі, який знаходиться на земельній ділянці, яку згідно варіанту № 2 висновку експертизи пропонується виділити ОСОБА_1 , зазначений точками 7, 8, 9.

ОСОБА_1 обґрунтовує свої вимоги тим, що рішенням виконкому Ленінської райради депутатів трудящих №275 від 11 квітня 1958 року та акту зазначення меж попередньому власнику домоволодіння - ОСОБА_1 було виділено земельну ділянку, площею - 516 кв. м., на селищі Котовського, ділянка № НОМЕР_1 .

Сторони по справі є співвласниками в рівних частинах домоволодіння за адресою - АДРЕСА_1 . У фактичному користуванні співвласників домоволодіння знаходиться земельна ділянка, загальною площею - 562 кв. м..

08 липня 2005 року ОСОБА_4 , батько позивача, та ОСОБА_2 домовилися про порядок користування земельною ділянкою, підтвердивши свою згоду в посвідченій нотаріусом заяві.

Згідно із змістом вказаної заяви, було визначено порядок користування ділянкою, загальною площею - 0,0536 га., та в користування ОСОБА_4 передано ділянку, площею - 0,0190 га., а ОСОБА_2 ділянку, площею - 0,0346 га..

Однак, даний порядок не відповідає вимогам закону, оскільки було визначено порядок користування земельною ділянкою, площа якої не відповідає рішенню № 275 від 11.04.1958 р. прийнятому виконкомом Ленінської райради депутатів трудящих. Сторони по справі не можуть дійти згоди щодо порядку користування земельною ділянкою (Т. 1, а. с. 2 4, 198 - 203).

2.2 Позиція відповідача в суді першої інстанції

У запереченнях на позовну заяву, які за своєю природою є відзивом на позовну заяву, ОСОБА_2 просить відмовити у задоволенні позову. Посилається на те, що раніше було визначено порядок користування земельною ділянкою, який є обов`язковим для позивача (Т. 1, а. с. 221 - 222).

2.3 Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2016 року задоволено у повному обсязі вищевказану позовну заяву ОСОБА_1 ..

Визначено порядок користування земельною ділянкою, площею - 516 кв. м., за адресою - АДРЕСА_1 , яка надана згідно рішення № 275 від 11.04.1958 р. виконкому Ленінської райради депутатів трудящих, між співвласниками домоволодіння ОСОБА_1 і ОСОБА_2 .

Виділено у користування ОСОБА_1 земельну ділянку, площею - 237 кв. м., розташовану з приляганням до фасадної, лівої і задньої зовнішніх меж згідно другого варіанту висновку № 7571/24 від 25.04.2016 р. судової земельно-технічної експертизи і письмових пояснень, уточнень та доповнень експерта ВБТД ЛІТВД ОНДІСЕ Ярован В.М. до висновку зазначеної експертизи (схематичне зображення додаток № 2):

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої відступом 9,05 м (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. "А", орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. "А" орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,92 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,93 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,41 м від задньої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,22 м;

- поворот наліво по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,61 м від фасадної межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м;

- поворот наліво по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 9,05 м..

Вхід на виділену ділянку визначено залишити існуючий в фасадній межі ділянки з боку АДРЕСА_2 .

Виділено у користування ОСОБА_2 земельну ділянку, площею - 279 кв. м., по другому варіанту, яка описується наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом 9,05 м. (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4.93 м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,94 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 8,90 м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 9,05 м. від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,07 м.

Вхід на виділену ділянку співвласнику ОСОБА_3 залишено з АДРЕСА_2 .

Зобов`язано ОСОБА_2 знести самовільно встановлений паркан від фасадної сторони до житлового будинку літ. "А", зазначений від точки 8, 9 до точки 10 в графічному додатку до топографо-геодезичних вишукувань за адресою - АДРЕСА_1 ; паркан з металевої сітки, встановлений від житлового будинку літ. "А" з прибудовами до гаража літ. "Д", зазначений точками 14,15,16,17,18; паркан по фасадній межі, який знаходиться на земельній ділянці, яку згідно варіанту № 2 висновку експертизи пропонується виділити ОСОБА_1 , зазначений точками 7, 8, 9.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що при погодженні між попереднім співвласником житлового будинку - ОСОБА_4 та ОСОБА_2 порядку користування земельною ділянкою не було враховано дійсного розміру земельної ділянки. Суд прийшов до висновку, що раніше встановлений порядок не відповідає вимогам діючих норм законодавства та порушує права позивача (Т. 1, а. с. 246 - 248 зворотна сторона).

2.4 Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі адвокат Дігуляр В.В., діючий від імені ОСОБА_2 , просить скасувати рішення суду першої інстанції. Ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

2.5 Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що рішення ухвалено судом першої інстанції при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи, недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідності висновків, викладених в рішенні, суду обставинам справи, з порушенням норм процесуального права, неправильному застосуванні норм матеріального права.

Апелянт вказує на те, що: 1) судом першої інстанції не враховано те, що спірну земельну ділянку на підставі домовленості фактично поділено та встановлено порядок користування, шляхом складання нотаріально посвідченої заяви від 08.07.2005 року та ОСОБА_1 даний факт не заперечує; 2) позову щодо скасування вказаної заяви від 08.07.2005 року не було заявлено; 3) порядок користування спільною земельною ділянкою визначається насамперед за угодою співвласників. Суд повинен брати до уваги укладену між сторонами угоду; 4) судом не було враховано, що згідно висновку №7571/24 від 25.04.2016 року судової земельно-технічної експертизи спірна земельна ділянка фактично самовільно використовується сторонами з порушенням наданої площі; 5) користування земельною ділянкою у встановленому судом порядку призводить до фактичної легалізації користування земельною ділянкою за площею, яка не надавалась сторонам (Т. 1, а. с. 250 - 253).

2.6 Узагальнені доводи позивача в апеляційному суді

У запереченнях на апеляційну скаргу, які за своєю природою є відзивом на апеляційну скаргу, ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Оскаржуване рішення просить залишити без змін.

Посилається на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції. Зазначає про те, що задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції вірно з`ясував усі обставини справи та вірно застосував норми матеріального та процесуального права (Т. 2, а. с. 10 - 12).

2.7 Короткий зміст попереднього рішення суду апеляційної інстанції

Рішенням Апеляційного суду Одеської області від 09 березня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено. Рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2016 року скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що при вирішенні справи судом першої інстанції не було враховано та не надано належної оцінки тому факту, що спірну земельну ділянку було поділено на підставі домовленості між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 шляхом складення нотаріально посвідченої заяви. Такого порядку користування земельною ділянкою сторони дотримувалися впродовж 10 років. Апеляційний суд також посилався на ту обставину, що право власності на дану земельну ділянку не оформлене, а приступати до використання такої земельної ділянки до встановлення її меж у натурі (на місцевості), одержання документа, що посвідчує право на неї, та державної реєстрації забороняється. Таким чином, позивачем фактично встановлено межі землекористування без врахування того, що згідно статті 158 ЗК України це питання віднесено до компетенції органів місцевого самоврядування, до яких позивач з метою реєстрації права власності на земельну ділянку не звертався (Т. 2, а. с. 27 - 30).

2.8 Короткий зміст постанови Верховного Суду

Постановою Верховного Суду від 18.09.2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Скасовано рішення Апеляційного суду Одеської області від 09 березня 2017 року, справу передано на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова Верховного Суду мотивована тим, що внаслідок відмови суду апеляційної інстанції у задоволенні позову ОСОБА_1 залишився невирішеним спір, що виник між сторонами співвласниками домоволодіння щодо визначення порядку користування земельною ділянкою, на якій це домоволодіння розташоване (Т. 2, а. с. 85 - 91).

2.9 Узагальнені доводи позивача в апеляційному суді після перегляду справи Верховним судом

У запереченнях на апеляційну скаргута поясненнях, які за своєю природою є відзивом на апеляційну скаргу, ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Рішення суду залишити без змін. Посилається на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

ОСОБА_1 що, задовольняючи його позовні вимоги, суд першої інстанції вірно з`ясував всі обставини справи та вірно застосував норми матеріального та процесуального права. Передбачений в заяві від 08.07.2005 року порядок користування земельною ділянкою явно суперечить вимогам ст. 319 ЦК України щодо рівних умов здійснення прав. Посилання апелянта на нотаріально посвідчену заяву між сторонами про фактичний поділ земельної ділянки з відповідною схемою розподілу є безпідставним, так як у заяві і схемі площа земельної ділянки за адресою - АДРЕСА_1 зазначена у розмірі - 0,0536 га, а не - 516 кв. м., які були надані первісно (Т. 2, а. с. 101 - 103, 172 - 178).

2.10 Рух справи в суді апеляційної інстанції

31 жовтня 2019 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, суддею-доповідачем було обрано суддю ОСОБА_5 ..

Ухвалою апеляційного суду Одеської області від 04 листопада 2019 року прийнято до свого провадження цивільну справу. Справа була призначена до розгляду та перебувала у провадженні апеляційного суду (Т. 2, а. с. 94).

Згідно Рішення Вищої ради правосуддя від 20.07.2021 року №1612/0/15-21 суддю ОСОБА_5 звільнено з посади судді Одеського апеляційного суду у відставку.

На підставі вищевказаного, керуючись Положенням про АСДС, було здійснено повторний автоматизований розподіл. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 серпня 2021 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Заїкін А.П., судді Колесніков Г.Я., Сєвєрова Є.С..

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 10.08.2021 року вказану цивільну справу було прийнято до провадження судді Заїкіна А.П. та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи (Т. 2, а. с. 144).

Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, освідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, викладення сторонами своєї правової позиції у заявах по суті справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, відсутність клопотань про відкладення розгляду справи, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників.

З 31.08.2022 року по 09.09.2022 року головуючий суддя Заїкін А.П. (суддя доповідач) знаходився у відпустці.

3. Мотивувальна частина

3.1 Позиція апеляційного суду

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які апелянт посилається в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при ухваленні рішення, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга адвоката Дігуляра Василя Васильовича, діючого від імені ОСОБА_2 , підлягає задоволенню частково.

3.2 Встановлені судами першої та апеляційної інстанцій та неоспорені обставини по справі. Визначення відповідно до встановлених обставин правовідносин

Згідно рішення виконкому Ленінської райради депутатів трудящих № 275 від 11 квітня 1958 року та акту зазначення меж попередньому власнику домоволодіння ОСОБА_6 було виділено земельну ділянку № 1364, площею - 516 кв. м., що розташована у селищі Котовського, на якій збудовано житловий будинок (Т. 1, а. с. 8 - 10, 11, 15).

У жовтні 1969 року батько позивача ОСОБА_4 придбав у ОСОБА_6 Ѕ частину домоволодіння, що підтверджується рішенням народного суду Ленінського району м. Одеси від 24 листопада 1970 року.

ОСОБА_2 є співвласником зазначеного домоволодіння, розташованого за адресою - АДРЕСА_1 та йому належить 1/2 частина цього домоволодіння в порядку спадкування після смерті його діда ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 06.12.1983 р. державним нотаріусом Восьмої одеської нотаріальної контори, зареєстрованого в ОМБТІ 09.12.1983 р. за № 13749 стор. 96 кн. 122. (Т. 1, а. с. 15).

08 липня 2005 року ОСОБА_4 та ОСОБА_2 домовилися про порядок користування земельною ділянкою, підтвердивши свою згоду в посвідченій приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області Хімченком Русланом Олександровичем заяві.

За змістом вказаної заяви було визначено порядок користування ділянкою, загальною площею - 0,0536 га.. В користування ОСОБА_4 передано ділянку, площею - 0,0190 га., зовнішні межі під літерами «А-Б-В-Г-А» для будівництва та експлуатації житлового будинку, а ОСОБА_2 ділянку, площею - 0,0346 га., зовнішні межі під літерами «В-Г-Е-Д-В» (Т. 1, а. с. 34 - 35).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 14 січня 2009 року ОСОБА_1 є власником Ѕ домоволодіння АДРЕСА_3 , яке складається з одного кам`яного житлового будинку, житловою площею - 39,6 кв. м., зазначеного на плані літ «А» та надвірних будівель та споруд: сарай - М, сарай - О, сарай- Н, сарай - И, сарай - З, душ - С, убиральня - Е, навіс - К, № 1-12 огородження, I цистерна, II, III мостіння, розташованих на земельній ділянці, загальною площею - 562 кв. м..

Відповідно до висновку експерта ОНДІСЕ №7571/24 від 25.04.2016 року, враховуючи дуже щільну забудову спірної земельної ділянки, експерт пропонує два варіанти порядку користування спірною земельною ділянкою, що передбачає ізольованість ділянок, що виділяються з самостійними входами та забезпечують можливість експлуатації та обслуговування існуючих будівель і споруд співвласників.

По першому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою співвласнику ОСОБА_1 пропонується виділити в користування земельну ділянку,

загальною площею - 231 кв. м., з приляганням до фасадної, лівої і задньої зовнішніх меж ділянки,

що включає, в тому площу зайняту частиною житлового будинку літ. «А» з прибудовами та господарськими будівлями.

Вхід на виділену ділянку пропонується залишити існуючий в фасадній межі ділянки з боку АДРЕСА_2 .

Співвласнику ОСОБА_2 пропонується виділити в користування земельну ділянку

загальною площею 285 кв.м., з приляганням до фасадної, правої і задньої зовнішніх меж

ділянки, що включає, в тому числі, площу зайняту частиною житлового будинку літ. «А» з прибудовами та господарськими будівлями.

Вхід і в`їзд на виділену ділянку пропонується залишити існуючий в фасадній межі ділянки з боку АДРЕСА_4 .

Перший варіант порядку користування земельною ділянкою передбачає:

- надання співвласнику ОСОБА_2 безперешкодного доступу до зовнішньої стіни

житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну межу земельної ділянки (приміщення 1-

4 - житлова, згідно даних технічного паспорту БТІ від 07.04.2005, див. а.с. 22-25) для її

обслуговування та проведення поточного ремонту;

- надання співвласнику ОСОБА_2 безперешкодного доступу до зовнішньої стіни

гаражу літ. «Д» орієнтованої на земельну ділянку співвласника ОСОБА_1 для її обслуговування та проведення поточного ремонту.

Межі, що відокремлюють ділянки особистого користування співвласників домоволодіння

по першому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою описуються в

дослідницькій частині висновку. Графічно перший варіант порядку користування земельною ділянкою АДРЕСА_3 відображено в додатку №1.

По другому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою співвласнику ОСОБА_1 пропонується виділити в користування земельну ділянку,

загальною площею - 220 кв. м., з приляганням до фасадної, лівої і задньої зовнішніх меж ділянки, що включає, в тому числі, площу зайняту частиною житлового будинку літ. «А» з

прибудовами та господарськими будівлями.

Вхід на виділену ділянку пропонується залишити існуючий в фасадній межі ділянки з

боку АДРЕСА_2 .

Співвласнику ОСОБА_2 пропонується виділити в користування земельну ділянку,

загальною площею - 296 кв. м., з приляганням до фасадної, правої і задньої зовнішніх меж

ділянки, що включає, в тому числі, площу зайняту частиною житлового будинку літ. «А» з прибудовами та господарськими будівлями.

Вхід і в`їзд на виділену ділянку пропонується залишити існуючий в фасадній межі ділянки

з боку АДРЕСА_4 .

Другий варіант порядку користування земельною ділянки передбачає:

- надання співвласнику ОСОБА_2 безперешкодного доступу до зовнішньої стіни

житлового будинку літ. «А» орієнтованої на земельну ділянку співвласника ОСОБА_1 (приміщення 1-4 - житлова, згідно даних технічного паспорту БТІ від 07.04.2005, див. а.с. 22-25) для її обслуговування та проведення поточного ремонту;

- надання співвласнику ОСОБА_2 безперешкодного доступу до зовнішньої стіни

гаражу літ. «Д» орієнтованої на земельну ділянку співвласника ОСОБА_1 для її обслуговування та проведення поточного ремонту.

Межі, що відокремлюють ділянки особистого користування співвласників домоволодіння

по першому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою описуються в

дослідницькій частині висновку. Графічно другий варіант порядку користування земельною ділянкою АДРЕСА_3 відображено в додатку №2. (Т. 1, а. с. 149 - 163).

На усунення недоліків висновку №7571/24 від 25.04.2016 судової земельно-технічної

експертизи, експерт надав письмові уточнення та відповідні пояснення, які є

невід`ємною частиною самого висновку.

У дослідницькій частині висновку по першому та другому варіантах порядку

користування земельною ділянкою АДРЕСА_3 на аркушах 5, 6 були не

повністю описані межі ділянок, що надаються у користування співвласникам.

Так правильними слід вважати наступний опис меж, що відокремлюють ділянки співвласників власного користування. Межі, що відокремлюють земельну ділянку особистого користування площею - 231 кв.м. співвласника ОСОБА_1 , по першому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом

7,05 м. (6,02 + 1,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої

межі земельної ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А»

орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 4,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж

фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню

межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих

квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового

будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,92 м.

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2,93 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до

нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки через

нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,41 м. від задньої

зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,22 м.;

- поворот наліво по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,61 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок

довжиною 27,00 м.;

- поворот наліво по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок

довжиною 7,05 м..

Межі, що відокремлюють земельну ділянку особистого користування площею - 285 кв. м. співвласника ОСОБА_2 по першому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом

7,05 м. (6,02 + 1,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої

межі земельної ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А»

орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 4,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж

фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню

межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих

квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового

будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

40 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,92 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2,93 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання де

нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через

нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої

зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки.

відрізок довжиною 8,90 м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до

точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 7,05 м

від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 12,07 м.

Межі, що відокремлюють ділянку особистого користування пл. 237 кв.м. співвласника

ОСОБА_1 по другому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою

описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом

9.05 м. (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньо

межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 2,90 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2,0 м.

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до

зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж

фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню

межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих

квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового

будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,92 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2,93 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до

нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,41 м. від задньої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,22 м.;

- поворот наліво по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,61 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок

довжиною 27,00 м.;

- поворот наліво по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок

довжиною 9,05 м..

Межі, що відокремлюють земельну ділянку особистого користування площею - 279 кв.м. співвласника ОСОБА_2 по другому варіанту порядку користування спірною земельною ділянкою описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом 9,05 м (6,02+3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 2,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2,0 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до

зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж

фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню

межу ділянки, відрізок довжиною 1,10 м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих

квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового

будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на

ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок

довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

4,92 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною

2.93 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до

нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу

ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через

нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої

зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки.

відрізок довжиною 8,90 м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до

точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та

0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки

розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 9,05 м.

від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,07 м..

Межі, що відокремлюють земельні ділянки власного користування співвласників

по першому та другому варіантах порядку користування земельною ділянкою відображено

графічно у додатках № 1, 2 «Перший (другий) варіант порядку користування земельною

ділянкою АДРЕСА_3 між співвласниками домоволодіння».

Також на аркушах 4, 5, 7 висновку по першому та другому варіантах порядку користування

земельною ділянкою помилково вказано, що вхід на виділену ділянку співвласнику ОСОБА_3 пропонується залишити існуючий з фасадної межі земельної ділянки з боку АДРЕСА_4 .

Правильною слід вважати - з АДРЕСА_2 .

На аркушах 5,7 висновку по другому варіанту порядку користування земельною ділянкою

помилково вказано: «співвласнику ОСОБА_1 пропонується виділити в користування

земельну ділянку загальною площею 220 кв. м., з приляганням до фасадної, лівої і задньої

зовнішніх меж ділянки, що включає, в тому числі, площу зайняту частиною житлового

будинку літ. «А» з прибудовами та господарськими будівлями».

Правильним слід вважати: «співвласнику ОСОБА_1 пропонується виділити є

користування земельну ділянку загальною площею 237 кв.м., з приляганням до фасадної, лівої

і задньої зовнішніх меж ділянки, що включає, в тому числі, площу зайняту частиною

житлового будинку літ. «А» з прибудовами та господарськими будівлями» (Т. 1, а. с. 192 - 195).

Між сторонами виникли земельні правовідносини з визначення порядку користування земельною ділянкою.

4.3 Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився/не погодився з висновками суду першої інстанції, та застосовані норми права

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 6 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково наданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 та 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються яка на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Статтями 5, 12, 13, 81, 83 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною першою статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (факті), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

У частині першій ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Встановивши обставини справи, дослідивши та оцінивши усі надані сторонами письмові докази й наведені доводи за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірних висновків щодо наявності підстав для визначення порядку користування земельною ділянкою, площею - 516 кв. м., за адресою - АДРЕСА_1 , яка надана згідно рішення № 275 від 11.04.1958 р. виконкому Ленінської райради депутатів трудящих, між співвласниками домоволодіння. Між тим, місцевий суд дійшов до помилкового висновку щодо необхідності виділення в користування відповідачу земельної ділянки, з огляду на наступне.

4.4 Мотиви прийняття/відхилення аргументів, викладених в апеляційній скарзі

Частинами першою та другою статті 120 ЗК України передбачено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення.

Відповідно до частини першої статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди у судовому порядку.

Згідно частини четвертої статті 88 ЗК України учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки.

Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача.

Відповідно до частини другої статті 152 ЗК України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Згідно наведених вище положень ЗК України, що закріплюють загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований, визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду. У зв`язку з цим передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість.

Порядок користування спільною земельною ділянкою, у тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, суд відповідно до статті 88 ЗК України бере до уваги цю угоду при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або на жилий будинок і для яких зазначена угода також є обов`язковою.

Це правило стосується тих випадків, коли жилий будинок було поділено в натурі. Суд може не визнати угоду про порядок користування земельною ділянкою, коли дійде висновку, що угода явно ущемляє законні права когось зі співвласників, позбавляє його можливості належно користуватися своєю частиною будинку, фактично виключає його з числа користувачів спільної земельної ділянки, суперечить архітектурно-будівельним, санітарним чи протипожежним правилам.

Первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Очевидним є те, що рішення суду не може підмінити собою їх домовленість. Водночас при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд.

Разом із цим, існування угоди сторін, якою встановлено порядок користування земельною ділянкою саме по собі не може бути підставою для відмови в позові. Так, якщо при вирішенні спору суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку.

Земельну ділянку за адресою - АДРЕСА_1 , на якій розташована будівля, співвласниками якої є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на підставі домовленості було фактично поділено та встановлено порядок користування шляхом складання нотаріально посвідченої заяви від 08.07.2005 р. з відповідною схемою розподілу.

Однак, у заяві було визначено порядок користування земельною ділянкою, площа якої не відповідає рішенню № 275 від 11.04.1958 р., прийнятому виконкомом Ленінської райради депутатів трудящих.

Судовим експертом у висновку №7571/24 від 25.04.2016 р. судової земельно-технічної експертизи встановлено, що земельна ділянка АДРЕСА_1 фактично самовільно використовується сторонами з порушенням площі за якою її було надано. Встановлення порядку користування земельною ділянкою у такому випадку призводить до фактично легалізації користування земельною ділянкою за площею якою вона не надавалась сторонам. Вказаним висновком також було встановлено фактичний розмір земельної ділянки, який складає - 608 кв. м., однак за наявними документами в матеріалах справи, розмір земельної ділянки складає - 516 кв. м..

Також слід зауважити, що заява-угода встановлює порядок користування співвласниками спірною земельною ділянкою не в рівних частинах. На підставі досліджених доказів колегія судів приходить до висновку, що зміст складеної 08 липня 2005 року ОСОБА_4 та ОСОБА_2 щодо визначення порядку користування земельною ділянкою не відповідає розміру належним співвласникам часток у домоволодінні. Тому, вищевказаний довід апеляційної скарги щодо необхідності дотримання співвласниками встановленого між ними порядку користування колегія суддів відхиляє.

Експерт запропонував два варіанти порядку користування спірною земельною ділянкою, що передбачають ізольованість ділянок, що виділяються, із самостійними входами та забезпечують можливість експлуатації та обслуговування існуючих будівель і споруд співвласників. Однак, експерт вказує на те, що зробити рівний розподіл площі не надається можливим. Варіанти порядку користування розроблялись експертом виходячи з площі першовідведення, згідно рішення виконкому Ленінської райради депутатів трудящих № 275 від 11 квітня 1958 року.

При такому варіанті користування земельною ділянкою права інших співвласників житлового будинку не порушуються.

Експертом враховано існуючий між сторонами порядок користування будинком та господарськими спорудами.

З урахуванням вказаного, висновок місцевого суду щодо наявності правових підстав для встановлення позивачу порядку користування спірною земельною ділянкою у запропонованому судовим експертом варіанті є обґрунтованим.

З`ясувавши, що варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою, запропонований висновком судової земельно-технічної експертизи, найбільше відповідає розміру часток кожного із співвласників у спільному майні та є найбільш наближеним до того порядку, що склався між сторонами, суд дійшов обґрунтованого висновку про встановлення порядку користування земельною ділянкою саме за цим варіантом.

Крім того, суд врахував, що при такому варіанті користування земельною ділянкою права інших співвласників житлового будинку не будуть порушені.

Реалізація позивачем права на встановлення порядку користування не обмежує права відповідача у його правомочностях щодо спірної земельної ділянки та не позбавляє його права дійти згоди щодо визначення порядку користування іншими частинами земельної ділянки або звернутися із цього питання до суду в загальному порядку.

Разом з тим, суд першої інстанції помилково дійшов до висновку про виділ у користування ОСОБА_2 земельної ділянки, площею - 279 кв. м., оскільки у даній справі ОСОБА_2 не заявляв вимог щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою.

Згідно інформації, що міститься у Єдиному державному реєстрі судових рішень, існує інша справа № 523/11204/17, по якій рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 08 серпня 2019 року залишено без задоволення у повному обсязі позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 у відповідності до заяви та схеми розподілу земельної ділянки від 08 липня 2005 року, яка була посвідчена приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Хімченко Р.О., про зобов`язання ОСОБА_1 не чинити перешкод ОСОБА_2 та членам його сім`ї у користуванні земельною ділянкою за адресою - АДРЕСА_1 .

4.5 Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги, з посиланням на норми процесуального права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги адвоката Дігуляра Василя Васильовича, діючого від імені ОСОБА_2 , є частково доведеними, а тому вона підлягає задоволенню частково. Необхідно викласти абзаци 5, 6 резолютивної частини оскаржуваного рішення в наступній редакції:

«Залишити у користуванні ОСОБА_2 земельну ділянку, площею - 279 кв. м., по другому варіанту, межі якої описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом 9,05 м. (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4.93м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,94 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 8,90м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 9,05 м. від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,07 м.

Вхід на виділену ділянку співвласнику ОСОБА_2 залишити з АДРЕСА_2 ».

В решті рішення необхідно залишити без змін.

Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

При цьому, колегією суддів ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30).

Право на обґрунтоване рішення дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії», п. 32.) Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бюрг та інші проти Франції» (Burg and others v. France), (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гору проти Греції» №2) [ВП], § 41» (Gorou v. Greece no.2).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 374, п. п. 3, 4 ст. 376 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги змінює судове рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення при невідповідності висновків, викладених у рішенні суду, обставинам справи, з порушенням норм процесуального права або неправильному застосуванні норм матеріального права.

Згідно із ч. 4 ст. 376 ЦПК України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Оскільки висновки суду першої інстанції не у повні мірі відповідають правовідносинам, які виникли між сторонами, колегія суддів вважає, що резолютивна частина рішення суду першої інстанції підлягає зміні, за вищевикладеного обґрунтування.

4.7. Порядок та строк касаційного оскарження

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Підстави касаційного оскарження передбачені частиною 2 статті 389 ЦПК України.

Частиною першою статті 390 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Касаційна скарга подається безпосередньо до суду касаційної інстанції (ст. 391 ЦПК України).

5. Резолютивна частина

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, Одеський

апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,

постановив:

Апеляційну скаргу адвоката Дігуляра Василя Васильовича, діючого від імені ОСОБА_2 , задовольнити частково.

Рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2016 року змінити.

Викласти п`ятий та шостий абзаци резолютивної частини рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 13 грудня 2016 рокув наступній редакції:

«Залишити у користуванні ОСОБА_2 земельну ділянку, площею - 279 кв. м., по другому варіанту, межі якої описуються наступним чином:

- від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, від точки розташованої з відступом 9,05 м. (6,02 + 3,03) від лівої зовнішньої межі ділянки та 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,80 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 2,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки уздовж фасадної зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на фасадну зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 1,10м.;

- далі поворот направо і далі по осях міжквартирних перегородок відокремлюючих квартири співвласників на всю їх довжину до перетину з зовнішньою стіною житлового будинку літ. «А», орієнтованої на задню зовнішню межу земельної ділянки;

- поворот направо уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на задню зовнішню межу ділянки по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 3,23 м.;

- поворот наліво уздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А» орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,62 м.;

- далі по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 1,50 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4,0 м.;

- поворот наліво по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 4.93м;

- поворот наліво по напрямку до лівої зовнішньої межі ділянки, відрізок довжиною 2,94 м;

- поворот направо по напрямку до задньої зовнішньої межі ділянки до примикання до нежитлової будівлі, відрізок довжиною 1,50 м.;

- далі уздовж зовнішньої стіни нежитлової будівлі орієнтованої на ліву зовнішню межу ділянки, відрізок довжиною 3,33 м.;

- поворот направо по напрямку до правої зовнішньої межі земельної ділянки через нежитлові будівлі до примикання до точки розташованої з відступом 2,37 м. від задньої зовнішньої межі земельної ділянки та 0,30 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 8,90м.;

- поворот направо по напрямку до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,43 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 0,10 м. від правої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 27,00 м.;

- поворот направо по напрямку до лівої зовнішньої межі земельної ділянки до точки розташованої з відступом 0,54 м. від фасадної зовнішньої межі земельної ділянки та 9,05 м. від лівої зовнішньої межі земельної ділянки, відрізок довжиною 10,07 м.

Вхід на виділену ділянку співвласнику ОСОБА_2 залишити з АДРЕСА_2 ».

В решті рішення - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у випадках, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складений 14 вересня 2022 року

Головуючий суддя: А. П. Заїкін

Судді: С. О. Погорєлова

О. М. Таварткіладзе