Житомирський апеляційний суд
Справа №279/3165/22 Головуючий у 1-й інст. Недашківська Л. А.
Категорія 8 Доповідач Миніч Т. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Павицької Т.М.,

Трояновської Г.С.

секретаря судового засідання Кузьменко А.О.

без участі сторін

розглянувши у спрощеному письмовому провадженні без повідомлення учасників справи в м.Житомирі апеляційну скаргу Державного підприємства «Лугинський лісгосп»

на ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року, постановлену під головуванням судді Недашківської Л.А.,

у цивільній справі №279/3165/22 за матеріалами позовної заяви Державного підприємства «Лугинський лісгосп» до Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради про видачу свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на будинок, -

в с т а н о в и в:

У липні 2022 року Державне підприємство «Лугинський лісгосп» звернулося до суду першої інстанції з вказаним позовом до відповідачів та просило суд першої інстанції:

-визнати незаконним та скасувати рішення Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради №11354 від 31 травня 2021 року в частині визнання за ОСОБА_3 та членами його сім`ї ОСОБА_2 права власності на житловий будонок загальною площею 102,54 кв.м. житловою 39,3 кв.м. разом з господарськими спорудами, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_1 від 02 червня 2021 року, видане Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради- керівником органу приватизації Вознюк Т.О.;

- стягнути судовий збір.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року позовну заяву ДП «Лугинський лісгосп» до Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради про видачу свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на будинок передано на розгляд Лугинського районного суду Житомирської області (вулиця Карла Маркса, 2а, Лугини, Житомирська область, 11300).

У поданій апеляційній скарзі Державне підприємство «Лугинський лісгосп» просить вказану ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. На думку апелянта, ухвала суду першої інстанції незаконна та необґрунтована, постановлена з порушенням норм матеріального і процесуального права. Висновки суду, на думку апелянта, є помилковими, оскільки відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК України визначено, що позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходження згідно Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та грромадських формувань.

Так, відповідно до п.1.11 положення про управління житлово комунального-господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради адреса Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради вул.Грушевського,22 м.Коростень, Житомирська область, 1500, .

Крім, того з позовної заяви вбачається, що по факту незаконної приватизації розпочато криміналльне провадження №0000328 від 01.10.2021 року, досудове розслідування проводиться у м.Коростень.

Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями в Лугинському районному суді Житомирської області у всіх суддів відсутні повноваження, а тому у разі передання справи до Лугинського районого суду можливе порушення розумних строків розгляду справи.

Зазначає, що підсдність справи визначається за загальним правилом, тобто за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або перебуванням відповідача. Так, відповідач є юридичною особою, яка знаходиться в м.Коростень.

Вважає, що з матеріалів позовної заяви не вбачається підстав для застосування альтернативної або виключної підсудності. А за правилами територіальної підсудності дана справа віднесена до юрисдикції Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Постановляючи ухвалу про передачу цивільної справи за позовом ДП «Лугинський лісгосп» до Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради, треті особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради про видачу свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на будинок на розгляд за підсудністю до Лугинського районного суду Житомирської області, суд першої інстанції виходив з того, що дана справа не підсудна Коростенському міськрайонному суду Житомирської області.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, відповідно до положень статей 55, 124 Конституції України та статті 4 ЦПК України, а також постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України звернутися до належного за підсудністю суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суд першої інстанції, неухильно дотримуючись норм матеріального та процесуального права, повинен забезпечити їх справедливий, неупереджений та упродовж розумного, але не більш встановленого законом строку розгляд і вирішення з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду. Передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення (ст. 31 ЦПК України).

У відповідності до положень ч.ч.1,2 ст.32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст.31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

В даному випадку з матеріалів справи вбачається, що спір виник з приводу визнання права власності на житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (до ліквідації та утворення - Лугинського району) Житомирської області, тобто з приводу нерухомого майна.

Відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Тому дана справа повинна розглядатися за правилами виключної підсудності.

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним; про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна; про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» (абзац перший пункту 41, пункт 42) перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності (наприклад, при об`єднанні позовів, на один з яких поширюється дія правила про виключну підсудність) мають застосовуватися правила виключної підсудності.

При цьому, правила про виключну підсудність застосовуються до позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст. 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна.

Таким чином, виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

Відповідно до постанови Верховної Ради України (Про утворення та ліквідацію районів від 17.07.2020 року №807-1Х у Житомирській області утворено Коростенський район (з адміністративним центром у місті Коростень) у складі територій Білокоровицької сільської, Гладковицької сільської, Горщиківської сільської, Іршанської селищної, Коростенської міської, Лугинської селищної, Малинської міської, Народицької селищної, Овруцької міської, Олевської міської, Словечанської сільської, Ушомирської сільської, Чоповицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Цією ж постановою у Житомирській області ліквідовано: Андрушівський, Баранівський, Бердичівський, Брусилівський, Ємільчинський, Житомирський, Коростенський, Коростишівський, Лугинський, Любарський, Малинський, Народицький, Новоград-Волинський, Овруцький, Олевський, Попільнянський, Пулинський, Радомишльський, Романівський, Ружинський, Хорошівський, Черняхівський, Чуднівський райони.

Отже, із 17.07.2020 Лугинська селищна громада, до складу якої входять смт.Лугини, знаходяться на території новоутвореного Коростенського району Житомирської області.

Згідно із статтею 125 Конституції України та статтею 19 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд утворюється, реорганізовується і ліквідовується законом, проект якого вносить до Верховної Ради України Президент України після консультацій з Вищою радою правосуддя. Підставами для утворення чи ліквідації суду є зміна визначеної цим Законом системи судоустрою, необхідність забезпечення доступності правосуддя, оптимізації видатків державного бюджету або зміна адміністративно-територіального устрою.

Відповідно до частини 1 статті 21 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» місцевими загальними судами є окружні суди, які утворюються в одному або декількох районах чи районах у містах, або у місті, або у районі (районах) і місті (містах).

Згідно пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Відповідно до пункту 3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій та статус суддів» до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 №807-IX, але не пізніше 01.01.2023.

Відповідно до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.

Звертаючись до суду з позовом, Державне підприємство просило:

-визнати незаконним та скасувати рішення Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради №11354 від 31 травня 2021 року в частині визнання за ОСОБА_3 та членами його сім`ї ОСОБА_2 права власності на житловий будонок загальною площею 102,54 кв.м. житловою 39,3 кв.м. разом з господарськими спорудами, що знаходяться за адресою АДРЕСА_1 ;

- визнати недійсним та скасувати свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 02 червня 2021 року, видане Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Коростенської міської ради- керівником органу приватизації Вознюк Т.О..

Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до постанови Верховного Суду від 19.01.2022 року у справі №404/3167/18 виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. В даній постанові Верховний Суд зауважив, що з аналізу логічної послідовності змін до формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю убачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору.

Отже, спори, що стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано пред`являються до суду за місцезнаходженням нерухомого майна.

Враховуючи, що даний спір пов`язаний з правом позивача на нерухоме майно, позов у цій справі про видачу свідоцтва про право власності на житло, визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на будинок має пред`являтися за місцезнаходженням об`єкта нерухомого майна за правилами виключної підсудності, а тому висновок суду першої інстанції про передачу справи за підсудністю відповідно до правил виключної підсудності є обґрунтованим та таким, що відповідає нормам ЦПК України.

При цьому, апеляційний суд вважає за потрібне зазначити, що Європейський суд з прав людини неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення у справі Ruiz Torija v. Spain, серія А, №303-А, параграфи 29-30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною. Більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

Відповідно до ч.9 ст. 187 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу.

За наведених обставин суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про достатність законних підстав для передачі справи на розгляд до Лугинського районного суду Житомирської області за місцезнаходженням нерухомого майна.

Доводи апеляційної скарги, що у складі Лугинського районного суду Житомирської відсутні повноваження у суддів, які б здійснювали правосуддя, не є підставою для скасування законної ухвали та зміни підсудності спору, оскільки робота суду наразі не припинена.

Інші доводи апеляційної скарги, зокрема, можливе порушення розумних строків розгляду справи не спростовують висновки районного суду щодо встановленої законом територіальної підсудності.

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваної ухвали суду - без змін.

Враховуючи викладене, та керуючись ст.ст. 367,368,372, 374,375,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Лугинський лісгосп» залишити без задоволення.

Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 29 липня 2022 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: Судді: