У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шкорка Ігоря Михайлович, до Головного управління національної поліції в Закарпатській області, Закарпатської обласної прокуратури, Державної Казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2022 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шкорка І.М., звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління національної поліції в Закарпатській області, Закарпатської обласної прокуратури, Державної Казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої органом досудового розслідування внаслідок незаконного збирання та використання медичної інформації щодо позивача.

15 серпня 2022 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шкорка І.М., залишено без руху та надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. Копію ухвали представником позивача отримано 31.08.2022 року.

15 вересня 2022 року канцелярією суду зареєстрована заява представника позивача адвоката Шкорка І.М про усунення недоліків, визначених ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.08.2022 року.

Дослідивши заяву, матеріали позовної заяви, вважаю, що позивачу слід продовжити строк для усунення зазначених в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15 серпня 2022 року недоліків, оскільки такі не усунуті в повному обсязі.

Так, до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Щодо посилання позивача на п.13 ч.2 ст.3 Закону України «Про судовий збір» як підставу звільнення від сплати судового збору, суддя зазначає таке.

Відповідно до п.13 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання до суду позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб під час здійснення повноважень.

Згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» моральна шкода втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Обов`язковому з`ясуванню у вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Відповідно до пункту 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Позивачем до матеріалів позовної заяви не додано доказів про те, що дії органу досудового розслідування зі збирання та використання медичної інформації визнані незаконними, протиправними. Таким чином процесуальним обов`язком позивача є долучення до позовної заяви доказів в підтвердження правової підстави звернення до суду з вказаним позовом та підстави звільнення від сплати судового збору. Тобто, слід подати суду преюдиційне рішення суду, яке вступило в законну силу, яким визнано незаконними, протиправними дії органу досудового розслідування зі збирання та використання медичної інформації щодо позивача.

Пунктом 3 Постанови пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Отже, збитки - це грошова оцінка (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди. Під шкодою розуміються втрати, яких зазнала потерпіла сторона у формі знищення або пошкодження майна внаслідок протиправної поведінки іншої особи.

Вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру, що узгоджується з правовою позицією, викладено в Постанові Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 761/11472/15-ц.

Таким чином, посилання в позові на звільнення від сплати судового збору відповідно до положень закону є помилковими та не ґрунтуються на вимогах закону.

Відтак, позивач має сплатити за подання позовної заяви судовий збір, який складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме: 3000 гривень. Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0007493, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Окрім того, позивачем не зазначені відомості щодо набрання або не набрання законної сили вироком Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.06.2022 року, копія якого додана до матеріалів справи.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. За таких обставин вважаю, що позивачу слід продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.08.2022.

Керуючись ст.ст.127, 175,177, 185,260 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити позивачу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шкорка Ігоря Михайлович, строк на усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.08.2022.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що в разі не усунення недоліків у встановлений строк, заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена ГОЛЯНА