справа №176/1723/22
провадження №2/176/692/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2022 року Суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області КУЧМА В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, одноразового заохочення до ювілейних дат вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаною позовною заявою та просить стягнути з відповідача на свою користь нараховану, але не виплачену заробітну плату, одноразове заохочення до ювілейних дат, вихідну допомогу в розмірі тримісячного середнього заробітку, середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що остання не в повній мірі відповідає вимогам ст.ст. 175 - 177 ЦПК України.

Так відповідно до положень ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, окрім іншого, повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи, підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Дані пункти ч. 3 ст. 175 ЦПК України позивачем не дотримано при складанні позовної заяви.

За правилами п.1 та п. 10 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку. У позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Однак, позивач у своєму позові не зазначає ні ціни позову, ні суми, які вона просить стягнути з відповідача.

Крім цього, згідно вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до абзацу 1 ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

ОСОБА_1 заявила вимоги майнового характеру про стягнення заробітної плати, одноразового заохочення, вихідної допомоги та середнього заробітку за час розрахунку при звільненні.

За загальним правилом виплата розрахункових при звільненні складається з таких сум, як: заробітна плата; вихідна допомога при звільненні за умови, що вона передбачена (ст. 44 КЗпПУ); компенсація за невикористані відпустки; інші виплати наприклад, додаткові гарантії, передбачені колективним договором.

Позивач у позовній заяві просить стягнути з відповідача розрахункові кошти, що включають заборгованість не лише по нарахованій та не виплаченій заробітній платі, одноразове заохочення, вихідну допомогу та середній заробіток за час затримки при звільненні.

Відповідно до ч.1ст. 94 КЗпПУ, приписи якої кореспондуються із ч.1 ст. 1 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Відшкодування, яке сплачується за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до ст. 117КЗпПУ, не відповідає ознакам заробітної плати, оскільки виплачується не за виконану працівником роботу, а за затримку розрахунків при звільненні. Тому відшкодування, передбачене ст. 117КЗпПУ, хоча і розраховується, виходячи з середнього заробітку працівника, однак не є заробітною платою.

За своєю суттю середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не відноситься до неустойки та не є санкцією за невиконання грошового зобов`язання, а є компенсаційною виплатою за порушення права на оплату праці, яка нараховується у розмірі середнього заробітку.

Отже, пільга щодо сплати судового збору, передбачена п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір»,згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на інші вимоги позивачів у трудових спорах, в тому числі і щодо компенсації за невикористану відпустку, вихідну допомогу та про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, справляється судовий збір у розмірі 1відсоток ціни позову,але неменше 0,4розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

Отже, позивачці необхідно виправити позовну заяву, обчисливши та заявивши до стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, одноразового заохочення до ювілейних дат, вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні із зазначенням сум, які позивач просить стягнути з відповідача на день подачі позову до суду та врахувавши інші пункти ст. 175 ЦПК України, які описані вище та які позивачка не врахувала при складанні позовної заяви та обов`язково зазначити ціну позову із якої обрахувати розмір судового збору який позивачка повинна сплатити при подачі позову до суду за виключенням суми нарахованої але невиплаченої заробітної плати. До виправленої позовної заяви необхідно додати підтвердження сплати судового збору.

Враховуючи встановлені судом недоліки позовної заяви до відкриття провадження у справі, суд у відповідності до положень ч.1, ч.2 ст. 185 ЦПК України залишає позовну заяву без руху та надає позивачу строк для усунення вказаних вище недоліків, два дні з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не виправлення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу разом з додатками. Повернення позову не позбавляє особу права повторно звернутись до суду з таким самим позовом після усунення обставин, які стали причиною для повернення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо-збагачувальний комбінат» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, одноразового заохочення до ювілейних дат вихідної допомоги та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом двох днів з дня отримання заявником копії ухвали суду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її постановлення.

Суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області В.В. КУЧМА