Справа № 307/3974/19
Провадження № 8/307/2/22
У Х В А Л А
16 вересня 2022 року м. Тячів
Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Бобрушко В.І., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки,
Дослідивши матеріали заяви, приходжу до наступного висновку.
Рішенням Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 січня 2021 року, залишеного без змін постановою Закарпатського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки, відмовити.
4 січня 2022 року до Тячівського районного суду Закарпатської області надійшла заява ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в даній цивільній справі.
Ухвалою судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 10 січня 2022 року вказана заява була залишена без руху, так як вона не відповідала вимогам ч.3 ст. 426 ЦПК України, оскільки до заяви не було додано документ про сплату судового збору в розмірі 1152 гривні 60 копійок.
Копію вказаної ухвали вручено представнику заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про необхідність виправлення недоліків даної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме: додати документ про сплату судового збору відповідно до ціни позову, та роз`яснено заявнику, що в противному разі заява буде вважатися неподаною і повернута йому.
Згідно розписки ухвалу суду представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 отримав 14 січня 2022 року та до встановленого судом строку недоліки заяви ним не були усунуті.
Ухвалою судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 8 лютого 2022 року, яка набрала законної сили та не оскаржена заявником ОСОБА_1 , заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки, повернуто заявнику ОСОБА_1 .
22 лютого 2022 року в Тячівському районному суді Закарпатської області зареєстровано лист адвоката Гаврилець М.Б., до якого додана квитанція від 18 січня 2022 року за № 60447580 про сплату судового збору в сумі 1153 гривні.
9 вересня 2022 року до Тячівського районного суду Закарпатської області повторно надійшла заява ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в даній цивільній справі.
Відповідно до ч.1 ст.423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Пунктом 1 частини 1 статті 424 ЦПК України встановлено, що з підстави, визначеної п.1 ч.2 ст.423 цього Кодексу, учасниками справи може бути подано заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.
Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 426 ЦПК України у заяві зазначаються в разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.
Згідно ч.1 ст.120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.
Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч. 1 ст. 123 ЦПК України).
Статтею 124 ЦПК України визначено закінчення процесуальних строків.
Згідно ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Питання про поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, не може бути вирішено за ініціативою суду. Дане питання вирішується виключно за заявою учасника справи (ч. 1 с. 127 ЦПК України).
Суд зазначає, що ухвала судді Тячівського районного суду Закарпатської області від 8 лютого 2022 року про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами позивачем ОСОБА_1 та його представником ОСОБА_2 оскаржена в апеляційному порядку не була та набрала законної сили ще до введення воєнного стану в Україні, а тому посилання представника позивача ОСОБА_2 на воєнний стан в Україні як на поважну причину пропуску строку звернення до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не можуть братися до уваги.
Інших поважних причин пропуску процесуального строку звернення до судуіз заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами заявником та його представником не надано.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, однак виключно в порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними права не допускається.
Відповідно до п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи, зокрема, зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом строки.
Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно ч.2 ст.126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07.07.1989 по справі «Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії», зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.
Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Таким чином, оцінивши встановлені обставини в сукупності, суд прийшов до висновку, що підстав для поновлення пропущеного строку для подання заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами не має, а тому в поновленні пропущеного строку слід відмовити, а заяву ОСОБА_1 , від імені якого діє представник ОСОБА_2 , про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки, залишити без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.126, 127, 260, 261, 268, ст.424 ЦПК України, суд -
У Х В А Л И В:
Відмовити ОСОБА_1 у поновленні строку на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 січня 2021 рокув цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки.
Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 січня 2021 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , де треті особи, що не заявляють самостійні вимоги на предмет спору - Відділ у Тячівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, ОСОБА_4 про визнання недійсним договору на встановлення земельного сервітуту земельної ділянки, - залишити без розгляду.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду в 15-денний строк з дня його проголошення (складання), при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу 13 «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Суддя: В.І. Бобрушко