СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/744/22
ун. № 759/7634/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 рокуСвятошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Журибеди О.М.,

при секретарі Багінській І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Тетяна Миколаївна, Орган опіки та піклування Солом"янської районної у м.Києві державної адміністрації Служба у справах дітей про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

ВСТАНОВИВ:

13.05.2020 року представник позивача Крижов С.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Тетяна Миколаївна, Орган опіки та піклування Солом"янської районної у м.Києві державної адміністрації Служба у справах дітей про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 14.05.2020 року в справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

03.11.2020 року згідно розпорядження № 570 керівника апарату здійснено повторний авторозподіл справи, у зв`язку з відстороненням судді ОСОБА_3 від здійснення правосуддя.

03.11.2020 року визначено суддю Журибеду О.М.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 09.11.2020 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 заявив клопотання про залишення позову без розгляду.

Позивач, його представник в судове засідання не з`явився, про дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Позивач та його представник у судові засідання, 13.07.2022 року 15.09.2022 року, повторно не з`явились до суду, а також не зв`язався через власні технічні засоби за допомогою онлайн сервісу відеозв`язку EASYCON, про час і місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно з ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду,крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Ч. 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Представник позивача ОСОБА_5 13.07.2022 року на електронну адресу суду подав клопотання про відкладення розгляду справи посилаючись на триваючі військові дії на території України, у зв`язку з чим неможливістю прибути до суду, однак, як вбачається з матеріалів справи, розгляд вказаної справи за клопотання представника позивача проводиться в режимі відеоконференції.

З будь-якими клопотаннями про відкладення розгляду справи, яке призначене на 15.09.2022 року з поважних причин, позивач чи його представник не звертався, доказів поважності причин неявки за викликами для розгляду справи, суду не надав.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що на порушення вимог чинного законодавства, сторона позивача неналежним чином користується наданими процесуальними правами, оскільки справа протягом тривалого часу перебуває у провадженні Святошинського районного суду м. Києва, при цьому у зв`язку з неявною сторони позивача суд позбавлений можливості вирішити справу по суті заявлених вимог.

Ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи, що в матеріалах справи недостатньо даних про права та взаємовідносини сторін, вважаючи неможливим розгляд справи за відсутності позивача чи його представника, а також враховуючи відсутність повідомлення причин неявки в судове засідання сторони позивача, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 43, 44, 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Тетяна Миколаївна, Орган опіки та піклування Солом"янської районної у м.Києві державної адміністрації Служба у справах дітей про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню- залишити без розгляду.

Роз`яснити, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутись до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя О.М. Журибеда