Провадження № 2/761/9233/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.,

за участю секретаря Войновського О.І.,

представника відповідача ОСОБА_1

представника відповідача Лісовського М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національні інформаційні системи" про зобов`язання вчинити дії та стягнення збитків, -

В С Т А Н О В И В :

У липні 2022 року позивач звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з даним позовом.

Ухвалою суду від 22.07.2022 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 23.08.2022 року.

В підготовче судове засідання 23.08.2022 року сторони не з`явилися, повідомлялись про дату, час і місце судового засідання у встановленому законом порядку.

Від позивача надійшла заява про розгляду справи у її відсутність.

Від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю забезпечити явку представника в судове засідання через підвищену загрозу ракетних обстрілів міста Києва, яке судом визнано обгрунтованим та задоволено, розгляд справи відкладено на 26.09.2022 року.

Крім того, 02.08.2022 року до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить суд: зобов`язати відповідача відновити доступ позивачу до автоматизованої системи виконавчого провадження; стягнути з відповідача збитки - суму неотриманої винагороди за період з 01.03.2022 року по 01.08.2022 рокуу розмірі 921 311, 16 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 921 311, 16 грн.

15.08.2022 року на адресу суду від сторони відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

08.09.2022 року до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить суд: зобов`язати відповідача відновити доступ позивачу до автоматизованої системи виконавчого провадження; стягнути з відповідача збитки - суму неотриманої винагороди за період з 01.03.2022 року по 01.09.2022 рокуу розмірі 1 105 573, 56 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 1 105 573, 56 грн.

13.09.2022 року до суду надійшла заява позивача про збільшення позовних вимог, в якій позивач просить суд: зобов`язати відповідача відновити доступ позивачу до автоматизованої системи виконавчого провадження; стягнути з відповідача збитки - суму неотриманої винагороди за період з 01.03.2022 року по 01.10.2022 рокуу розмірі 1 289 835, 96 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 1 289 835, 96 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача збитки - суму страхових платежів за період з 01.03.2022 року по 01.10.2022 року у розмірі 7 000, 00 грн.

13.09.2022 року від позивача надійшла заява про розгляду справи у її відсутність.

Представники відповідача в судовому засіданні при вирішенні питання про прийняття до розгляду заяв позивача про збільшення позовних вимог поклались на розсуд суду.

Суд, вивчивши заяви позивача про збільшення позовних вимог, приходить до наступних висновків.

Так, згідно заяви позивача про збільшення позовних вимог позивачем збільшено суму неотриманої винагороди за рахунок збільшення періоду нарахування (по 01.10.2022 року) та викладено доповнення ще двох (в останній заяві) позовних вимог - стягнення моральної шкоди у розмірі 1 289 835, 96 грн. та збитків - суми страхових платежів за період з 01.03.2022 року по 01.10.2022 року у розмірі 7 000, 00 грн.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у підготовчому засіданні суд, у разі необхідності, заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви. Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України і відповідно до ч. 2 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право збільшити або зменьшити розмір позовних вимог.

У постанові Верховного Суду у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року зроблено висновок: "позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви".

Разом з тим, в даному випадку, за змістом поданих до суду заяв позивач фактично додав ще дві позовні вимоги (стягнення моральної шкоди та стягнення страхових платежів), які є новими, не заявлялись у позовній заяві, а отже, по суті не є збільшенням позовних вимог в розумінні цивільно-процесуального законодавства.

Оскільки за своїм змістом у заяві викладено нові (додаткові) вимоги, які не заявлялись у позовній заяві, що є недопустимим, не є збільшенням позовних вимог в розумінні норм статті 49 ЦПК України, суд прийшов до висновку, що в прийнятті заяв про збільшення позовних вимог в частині вимог про стягнення моральної шкоди та збитків у вигляді страхового відкодування слід відмовити.

Отже, предметом розгляду даної справи є вимоги позивача про зобов`язання відповідача відновити доступ позивачу до автоматизованої системи виконавчого провадження та стягнення з відповідача збитків - суми неотриманої винагороди за період з з 01.03.2022 року по 01.10.2022 рокуу розмірі 1 289 835, 96 грн.

Крім того, представником відповідача в судовому засіданні було заявлено клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Міністерство юстиції України, оскільки саме на зазначений орган покладено забезпечення організації доступу до єдиних та державних реєстрів, врегулювання умов надання та припинення доступу до реєстрів, в тому числі, до АСВП.

Згідно із ч.ч. 1 та 5 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З метою повного і всебічного розгляду справи та оскільки рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки Міністерства юстиції України щодо забезпечення відновлення доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, суд приходить до висновку про залучення останнього до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

На виконання вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України судом в судових засіданнях було здійснено визначені у вказаній нормі дії, необхідні для забезпечення правильного та своєчасного розгляду справи по суті.

При цьому, підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог ст.ст. 197, 198, 223 ЦПК України судом встановлено не було.

З урахуванням строку підготовчого провадження, встановленого ч. 3 ст. 189 ЦПК України, а також на підставі ч. 2 ст. 200 ЦПК України, суд вважає за можливе закрити підготовче провадження у цій справі та призначити справу до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, керуючись 49, 126, 197,259, 260, 353 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

В прийнятті заяв позивача про збільшення позовних вимог в частині вимог про стягнення моральної шкоди та збитків у вигляді страхового відкодування - відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "Національні інформаційні системи" про зобов`язання вчинити дії та стягнення збитків та призначити справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 22 листопада 2022 року на 10:00 год. в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31А, зал № 707.

Залучити до участі у справі - Міністерство юстиції України в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Повідомити Міністерство юстиції України про дату, час і місце судового засідання, надіслати копію позовної заяви та даної ухвали суду.

Роз`яснити Міністерству юстиції України, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, мають процесуальні права і обов`язки, встановлені статтею 43 Цивільного процесуального кодексу України.

Встановити п`ятнадцятиденний термін з дня отримання ухвали про залучення третьої особи для подання письмових пояснень по суті спору.

Роз`яснити учасникам справи, їх право подати заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні.

Встановити наступний порядок дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідження письмових доказів, додаткові пояснення, судові дебати.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи на офіційному Веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за адресою http://sh.ki.court.gov.ua/sud2610.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення в частині відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог. В іншій частині у відповідності до вимог ст. 353 ЦПК України ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА