КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №754/1506/20 головуючий у суді І інстанції: Лісовська О.В.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

30 вересня 2022 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Сушко Л.П., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 13 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 13 липня 2022 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 13 липня 2022 рокузалишено без руху і надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали, а саме для подання доказів сплати судового збору у розмірі1261,00 грн., або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

26 вересня 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла заява від скаржника про звільнення ї від сплати судового збору, у якій зазначено, що скаржник є непрацюючим пенсіонером, що підтверджується довідкою про отримання пенсії за віком та має скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, суд не приймає до уваги надану скаржником Довідку про доходи №864910 з ПФУ, оскільки довідка з ПФУ не є належним та допустимим доказом, який би свідчив про неможливість сплати судового збору.

Разом з тим, скаржнику необхідно було врахувати, що при розгляді клопотання про звільнення від сплати судового збору слід надати докази, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру саме її річного доходу за 2021 рік або надати достовірні докази її скрутного матеріального становища зокрема: довідки про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів чи депозитів, документи про відсутність придбання рухомого чи нерухомого майна, довідку з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків тощо.

Розглядаючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд бере до уваги, що нею не надано доказів доходи чи їх відсутність за 2021 рік.

Обставини, зазначені у клопотанні, не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки не підтверджують з достовірністю її скрутного майнового стану, що перешкоджає їй виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення у справі «Шишков проти Росії» від 20 лютого 2014 року).

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у відповідача пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами відповідач стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

За таких обставин у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає за можливе продовжити встановлений ухвалою Київського апеляційного суду від 02 вересня 2022 року строк для усунення недоліків, а саме особі, яка подала апеляційну скаргу, необхідно подати докази сплати судового збору у розмірі1261,00 грн., або інші документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 127, 185, 356, 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків апеляційної скаргина рішення Деснянського районного суду міста Києва від 13 липня 2022 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення особі, яка подала апеляційну скаргу, ухвали.

Роз?яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений строк, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду Л.П. Сушко