Справа № 202/3804/20
Провадження № 2/202/77/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2022 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Кухтіна Г.О.

за участю секретаря Калантаєнко Д.В.

позивача за первісним позовом ОСОБА_1

представника позивача за первісним позовом ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Міхєєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, зміну черги спадкування, усунення від спадкування та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Міхеєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, Садівниче товариство «Стіновик» про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача за первісним та зустрічним позовами.

ОСОБА_1 звернулась до суду, з урахуванням уточнень, просила суд встановити факт проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 , без шлюбу, з 2001 року по 3 січня 2020 року; змінити черговість спадкування за законом з 4 до 1 черги спадкоємців; усунути від права на спадкування за законом ОСОБА_3 .

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що з 2001 року по 3 січня 2020 року ОСОБА_1 проживали разом з ОСОБА_4 , однією сім`єю в цивільному шлюбі та вели спільне господарство за адресою: АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , після його смерті відповідач ОСОБА_3 , яка є його донькою, звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати покійного ОСОБА_5 , за якою позивач доглядала. 9 грудня 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було подано заяву на реєстрацію шлюбу. Однак, 30 грудня 2019 року ОСОБА_4 впав в кому. ОСОБА_4 був дуже хворий та потребував постійного догляду. Відповідач ОСОБА_3 у 2 роки разом із своєю матір`ю виїхала до Росії. При цьому ОСОБА_4 був батьком для доньки позивача. За 19 років сумісного співвжиття ОСОБА_4 працював з 23 березня 2011 року по 31 січня 2012 року, інший час знаходився дома та писав статті для інтернету. У ОСОБА_4 було виявлено пухлину мозку, а його матері перелом шийки матки, у зв`язку із чим позивач, за браком коштів, збирала та брала у борг кошти на їх лікування. Відповідач ОСОБА_3 ігнорувала запити на допомогу, отримані через інтернет (т.1 а.с.29-37)

Зі сторони ОСОБА_3 подано зустрічну позовну заяву, за результатом розгляду якої остання просила суд: визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_4 та право власності за законом після смерті її бабусі ОСОБА_6 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 ; квартиру АДРЕСА_3 ; садовий будинок АДРЕСА_4 та земельну ділянку, які розташовані в садівничому товаристві «Стіновик» у місті Дніпро.

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_4 . Після чого позивач за зустрічним позовом звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, де дізналась, що з аналогічною заявою звернулась його співмешканка ОСОБА_1 ОСОБА_3 зазначила, що її батько не знаходився у безпорадному стані, крім кількох днів до смерті, тому підстав для зміни черговості не має. Крім того ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача за зустрічним позовом ОСОБА_7 , після смерті якої позивач також є єдиним спадкоємцем (т.1 а.с.63-65).

ІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (т.1 а.с.66).

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_4 (.1 а.с.68).

У відповідності до довідки, підписаної головою квартального комітету №6 Шевченківської районної у м.Дніпрі ради Матвеєвою В.Д., ОСОБА_4 дійсно фактично мешкав без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , як чоловік ОСОБА_1 з 1 травня 2002 року по 3 січня 2020 року.

Факт спільного проживання ОСОБА_4 та ОСОБА_1 також підтверджується фотосвітлинами, наявними у матеріалах справи (т.1 а.с.13-18).

У відповідності до копії трудової книжки НОМЕР_3 ОСОБА_1 має трудовий стаж з 1985 року по 2019 року (т.1 а.с.19-25).

Згідно витягу з трудової книжки НОМЕР_4 ОСОБА_4 має трудовий стаж з 23 березня 2011 року по 31 січня 2012 року (т.1 а.с.26).

У відповідності до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №2 відомості про дитину: ОСОБА_4 , батько - ОСОБА_8 , мати ОСОБА_9 (т.1 а.с.21-22).

У відповідності до копії виписки картки амбулаторного (стаціонарного хворого) №1524219 від 4 січня 2020 року ОСОБА_5 має, в тому числі, діагноз хибний суглоб шийки стегна (т.1 а.с.40).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_10 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 (т.1 а.с.67).

Згідно копії виписки із медичної карти амбулаторного хворого від 30 листопада 2016 року ОСОБА_4 , також, має захворювання, рекомендовано: нагляд сімейного лікаря, нагляд окуліста, прийом ліків (т.1 а.с.42 -43).

Згідно копії виписки із медичної карти амбулаторного хворого від 27 листопада 2019 року ОСОБА_4 , також, має захворювання, рекомендовано прийом ліків (т.1 а.с.44 -45).

Згідно копії розписки ОСОБА_1 взяла у борг 140 000,00 грн. на лікування свого чоловіка ОСОБА_4 та свекрухи ОСОБА_5 (т.1 а.с.48).

У відповідності до screenshot з мережі інтернету, станом на 1 січня 2020 року, наявна стаття щодо відомого журналіста ОСОБА_4 , якого було екстрено госпіталізовано в реанімацію з діагнозом «пухлина мозку», вказано номер банківського рахунку дружини ОСОБА_1 . В статті є прохання про допомогу (т.1 а.с.49).

Приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцевою Іриною Володимирівною на ім`я ОСОБА_3 , щодо отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_5 надано лист роз`яснення, згідно якого вказано, що враховуючи, що на даний час неможливо встановити повне коло спадкоємців, через відсутність необхідних документів та відомостей, видати свідоцтво не вбачається можливим також у зв`язку із зверненням осіб які претендують на спадкування після померлої ОСОБА_5 . Строк на вчинення відповідної дії відкладено (т.1 а.с.69).

З отриманої копії спадкової справи, після смерті ОСОБА_5 , судом встановлено, що з заявами про прийняття спадщини, у строк передбачений законодавством, звернулись ОСОБА_3 (онука перша черга спадкування), ОСОБА_11 , 1955 року народження, яка є рідною сестрою померлої (друга черга спадкування) та ОСОБА_1 (т.1 а.с.133-135).

ОСОБА_5 , з 21 січня 2002 року по день смерті, була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 (т.1 а.с.161).

Також, з матеріалів спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_5 , судом встановлено, що померла мала у власності нерухоме майно.

З отриманої копії спадкової справи, після смерті ОСОБА_4 , судом встановлено, що з заявами про прийняття спадщини, у строк передбачений законодавством, звернулись ОСОБА_3 (дочка перша черга спадкування) та ОСОБА_1 (т.1 а.с.197-201).

Свідок ОСОБА_12 суду показала, що знає ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які проживали разом 18 років. В основному гроші заробляла ОСОБА_1 , ОСОБА_4 хворів, але про це нікому нічого не казав, по ньому було видно, що він блідий та слабий.

Свідок ОСОБА_13 суду показав, що знав ОСОБА_4 ще з студентських часів, ОСОБА_4 проживав разом із ОСОБА_1 як сім`я. У ОСОБА_14 від першого шлюбу була донька, яка наразі проживає в іншій державі, з нею практично не спілкувався.

ІІІ. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Відповідно до частин першої та другої статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя.

Проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу є спеціальною (визначеною законом) підставою для виникнення у них певних прав та обов`язків.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 644/6274/16-ц (провадження № 14-283цс18) вказано, що згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 обов`язковими умовами для визнання членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки.

Належними та допустимими доказами проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу є, зокрема докази: спільного проживання, ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, придбання майна в інтересах сім`ї, наявності між сторонами подружніх взаємних прав та обов`язків, інших доказів які вказують на наявність встановлених між сторонами відносин притаманних подружжю.

Враховуючи вищевикладені норми та роз`яснення, беручи до уваги покази свідків, дослідивши матеріали справи, а також позицію ОСОБА_3 , яка не заперечувала факт проживання ОСОБА_1 з ОСОБА_4 , суд вважає, доведеним заявлений факт, а саме проживання однією сім`єю ОСОБА_1 з ОСОБА_4 , без шлюбу, з 2001 року по 3 січня 2020 року, через що відповідна вимога первісної позовної заяви підлягає задоволенню.

В іншій частині первісного позову суд вважає за необхідне відмовити з огляду на наступне.

Так, ОСОБА_1 просила суд змінити черговість спадкування за законом з 4 до 1 черги спадкоємців; усунути від права на спадкування за законом ОСОБА_3 .

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1264 ЦК України встановлено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані ч.2 ст.1259 ЦК України.

Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом.

Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1-3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин.

Зміна черговості спадкування лише надає право спадкоємцю наступної черги на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, а не визнає його спадкоємцем цієї черги. Отримавши право на спадкування разом із спадкоємцями іншої черги, такий спадкоємець вважається спадкоємцем тієї черги, до якої він належить відповідно до статей 1261-1265 ЦК України.

В той же час, позбавлення особи права спадкувати - це захід, що має застосовуватися лише в крайньому випадку з урахуванням передусім характеру поведінки відповідача.

Згідно частини п`ятої статті 1224 ЦК України за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо судом буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Під безпорадним станом слід розуміти безпомічність особи, неспроможність її своїми силами через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво фізично та матеріально самостійно забезпечити умови свого життя, у зв`язку чим ця особа потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який потребував допомоги, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на уникнення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, тобто ухилення, пов`язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов`язок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла необхідних дій.

Крім того, підлягає з`ясуванню судом питання, чи потребував спадкодавець допомоги від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб, чи мав спадкоємець матеріальну та фізичну змогу надавати таку допомогу.

При цьому відповідно до частини п`ятої статті 1224 ЦК України має значення сукупність обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані, потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунутий від спадкування.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 березня 2020 року у справі № 133/1625/18 (провадження № 61-1419св20); у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 червня 2019 року у справі № 491/1111/15-ц (провадження № 61-14655св18) у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 липня 2018 року у справі № 404/2163/16-ц (провадження № 61-15926св18).

Під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений віком, тяжкою хворою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Належними доказами, які підтверджують безпорадний стан особи, є відповідні медичні (лікарські) документи, висновки судово-медичних експертів.

Одним з основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (стаття 12 ЦПК України).

Статтею 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Вирішуючи спір, встановивши фактичні обставини справи, надавши належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог щодо зміни черговості спадкування за законом, оскільки позивачем не доведено наявність підстав, передбачених частиною другою статті 1259 ЦК України, зокрема в частині того, що ОСОБА_4 протягом тривалого часу через тяжку хворобу перебував у безпорадному стані. Наявні медичні документи відповідного висновку не містять, компетентного медичного висновку суду надано не було, при цьому суд не може самостійно визначати відповідний стан особи.

Підстав для застосування ст. 1224 ЦК України, а саме усунення від права на спадкування за законом ОСОБА_3 за рішенням суду, також не вбачається оскільки суду не було надано жодного доказу на підтвердження ухилення від надання допомоги спадкодавцеві, обізнаність ОСОБА_3 про стан здоров`я покійного.

Також, суд звертає увагу, що у відповідності до ч.ч. 4,5 ст.14 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація шлюбу проводиться після закінчення одного місяця з дня подання нареченими заяви про державну реєстрацію шлюбу. За наявності поважної причини і з дозволу керівника органу державної реєстрації актів цивільного стану державна реєстрація шлюбу проводиться до закінчення зазначеного строку. У разі вагітності нареченої, народження нею дитини та якщо є безпосередня загроза для життя нареченої або нареченого, державна реєстрація шлюбу проводиться в день подання відповідної заяви або у будь-який інший день за бажанням наречених протягом одного місяця. Про аналогічне свідчить ч.2 ст.32 СК України.

Між тим, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 відповідним правом не скористались, що також спростовує обставини викладені у первісній позовній заяві.

Щодо зустрічного позову, за результатом розгляду якого ОСОБА_3 просила суд: визнати за нею право власності нерухоме майно в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_4 та право власності за законом після смерті її бабусі ОСОБА_5 , суд також, наразі, не вбачає правових підстав для їх задоволення.

Відповідного висновку суд дійшов дослідивши матеріали спадкових справ, згідно яких приватним нотаріусом було надано роз`яснення, що на даний час неможливо встановити повне коло спадкоємців, через відсутність необхідних документів та відомостей, видати свідоцтво не вбачається можливим у зв`язку із зверненням осіб які претендують на спадкування після померлої ОСОБА_5 . Строк на вчинення відповідної дії відкладено.

Таким чином, враховуючи, що приватним нотаріусом не було винесено постанови про відмову ОСОБА_3 у видачі свідоцтв про право на спадщину, вчинення відповідних дій були відкладені з причин наявності даного спору та вчинення інших дій (збирання документів, встановлення кола спадкоємців), суд вважає зустрічні вимоги передчасними, а тому наразі вони задоволенню не підлягають.

Окрім того, суд звертає увагу і на той факт, що у матеріалах справи наявні документи на ім`я ОСОБА_6 , в тому числі, правовстановлюючі документи, свідоцтва про народження, тощо і свідоцтво про смерть, де вказано про смерть саме ОСОБА_15 , доказів зміни прізвища, або наявності рішення про встановлення родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 суду не надано.

Так, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 19, 141, 258, 259, 263-265, 268, 277 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити частково позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Міхєєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу, зміну черги спадкування, усунення від спадкування.

Встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , з 2001 року по 3 січня 2020 року.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю.

Відмовити повністю у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Міхеєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна, Садівниче товариство «Стіновик» про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Учасники справи: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_1 );

ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_7 , АДРЕСА_6 );

приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Міхєєва Тетяна Миколаївна (м.Дніпро, вул. Велика Діївська, буд.32, прим.570);

приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Ярославцева Ірина Володимирівна (м.Дніпро, вул. Володимира Вернадського, буд.13, прим.3);

садівниче товариство «Стіновик» (код ЄДРПО 23643433, м.Дніпро, вул. Байкальська, буд.2-Т).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 26 серпня 2022 року.

Суддя Г.О. Кухтін