Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/197/22

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року Ржищівський міський суд Київської області в складі :

головуючої судді- Козіної С.М.,

секретаря- Папенко О.О.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 (не з`явився),

представника відповідача - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визнання права власності на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2022 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла вказана вище позовна заява. Позивач мотивував позовні вимоги тим, що він є власником об`єкта нерухомого майна АДРЕСА_1 , що згідно договору купівлі-продажу від 15 травня 1992 року іменується як квартира. Дане житло було придбане позивачем 15 травня 1992 року шляхом його викупу у Ржищівського будівельного технікуму. Проте, коли позивач звернувся до Ржищівської міської державної нотаріальної контори для оформлення правочину стосовно даного майна, то нотаріус своєю постановою від 2 лютого 2022 року № 18/02-31 відмовила йому у вчиненні нотаріальної дії з наступних підстав. У зазначеному вище договорі купівлі-продажу даний об`єкт житлової нерухомості помилково зазначений як «квартира», хоча насправді це є будинок і згідно довідки виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області № 05-01-14/145 від 02.02.2022 «Про зміну поштових адрес» помилка у визначенні типу даного об`єкта нерухомого майна була виправлена. Також зазначений вище факт підтверджується технічним паспортом на будинок від 18 квітня 2013 року, державним актом на право власності на земельну ділянку від 27 січня 2004 року. У разі, якби на даній земельній ділянці був розмішений багатоквартирний будинок, то цільове призначення такої ділянки було б визначене як «земельні ділянки багатоквартирних будинків та належні до них будівлі, споруди та прибудинкові території державної або комунальної власності» у відповідності до ст. 42 Земельного кодексу. У зв`язку із допущеною помилкою в назві даного житлового об`єкта позивач не може володіти та розпоряджатися у повній мірі своєю власністю, тому нотаріус запропонувала вирішувати питання щодо усунення розбіжностей у визначенні типу спірного об`єкта нерухомого майна у судовому порядку. Крім того, нотаріус у своєму листі від 02.02.2022 № 19/01-16 зазначила, що в посвідченому секретарем виконкому Ржищівської селищної ради народних депутатів ОСОБА_2 спірному договорі зазначено тип нерухомого майна «квартира», а на відмітці Фастівського бюро технічної інвентаризації зазначено «цілий будинок», що є різними типами нерухомого майна. Відповідно до ст. 48, 56, 59, 227 Цивільного кодексу Української PCP, у редакції, що була чинною на момент укладення спірного договору, недійсною є та угода, що не відповідає вимогам закону, в тому числі ущемлює особисті або майнові права неповнолітніх дітей. Угода, укладена внаслідок помилки, що має істотне значення, може бути визнана недійсною за позовом сторони, яка діяла під впливом помилки. Угода, визнана недійсною, вважається недійсною з моменту її укладення. Договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору (стаття 47 цього Кодексу). Договір купівлі-продажу жилого будинку підлягає реєстрації у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів.

Позивач просив визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири у житловому будинку АДРЕСА_2 , укладений між ним та Ржищівським будівельним технікумом, посвідчений службовою особою Виконавчого комітету Ржищівської селищної ради народних депутатів від 15.05.1992 за реєстровим номером 125 та скасувати його реєстрацію. А також визнати за ним, ОСОБА_1 , право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_3 , 1991 року побудови, загальною площею житлового будинку 104,5 кв.м., житловою площею 72,2 кв.м., допоміжною (підсобною) площею 32,3 кв.м.

У судове засідання позивач не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримував та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без участі представника Ржищівської міської ради Київської області, щодо вирішення спору покладається на розсуд суду.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено таке.

Згідно договору купівлі-продажу від 15 травня 1992 року продавець Ржищівський будівельний технікум продав, а покупець ОСОБА_1 купив займану ним квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Вказаний договір посвідчено ОСОБА_2 секретарем виконавчого комітету Ржищівської селищної Ради народних депутатів Кагарлицького району Київської області та зареєстровано в реєстрі за № 125.

Згідно інформації КП КОР "Південне БТІ" № 1027 від 13 липня 2022 року, державна реєстрація права власності на житловий будинок , що знаходиться в АДРЕСА_1 , зареєстровано за ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 15.05.1992, посвідченого секретарем виконавчого комітету Ржищівської селищної ради, № 125.

Згідно з технічним паспортом на індивідуальний житловий будинок від 18 квітня 2013 року встановлено, що виготовлено технічний паспорт на житловий будинок АДРЕСА_1 , власник ОСОБА_1 .

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії КВ № 057377 від 27 січня 2004 року, ОСОБА_1 , на підставі рішення Ржищівської міської ради Київської області XV сесія XXIV скликання від 28/11/2203 № 321, є власником земельної ділянки площею 0,0994 га, що розташована по АДРЕСА_1 , цільове призначення - будівництво та обслуговування жилого будинку.

Згідно довідки відділу містобудування, архітектури та земельних відносин виконавчого комітету Ржищівської міської ради Київської області № 05-01-14/145 від 02 лютого 2022 року, нерухоме майно ОСОБА_1 домоволодіння, що розташоване на земельній ділянці для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (кадастровий номер: :69:029:0095), які мали адресу: АДРЕСА_1 , на підставі рішення Ржищівської міської ради Київської області № 580-25-07 від 07 грудня 2016 року «Про затвердження Схеми №12 поштових адрес об`єктів нерухомості по АДРЕСА_4 », на даний час мають нову адресу: АДРЕСА_4 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02 лютого 2022 року нотаріус відмовила ОСОБА_1 у посвідченні договору дарування земельної ділянки та житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_4 , оскільки документ, який підтверджує право власності на майно - житловий будинок, який ОСОБА_1 має намір подарувати, не поданий.

Згідно з ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю та мирно володіти своїм майном; право приватної власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

За змістом положень ст. 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Відповідно до ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 16 ЦК України визначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Враховуючи те, що позивачем укладено договір купівлі-продажу будинку 15 травня 1992 року, тому щодо визначення дійсності правочину необхідно застосовувати цивільне законодавство, чинне на час виникнення правочину, тобто ЦК Української РСР.

Відповідно до ст. 48, 56, 59, 227 Цивільного кодексу Української PCP, у редакції, що була чинною на момент укладення спірного договору, недійсною є та угода, що не відповідає вимогам закону, в тому числі ущемлює особисті або майнові права неповнолітніх дітей. Угода, укладена внаслідок помилки, що має істотне значення, може бути визнана недійсною за позовом сторони, яка діяла під впливом помилки. Угода, визнана недійсною, вважається недійсною з моменту її укладення.

Договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору (стаття 47 цього Кодексу). Договір купівлі-продажу жилого будинку підлягає реєстрації у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів.

Згідно з частинами першою, третьою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою і шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин).

Отже позивач обрав належний спосіб захисту своїх майнових прав.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, яка вказана у постанові від 19 травня 2020 року у справі № 916/1608/18, правильним способом захисту порушеного права, за таких обставин буде подання позову про визнання права власності на підставі ст. 392 УК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

За приписами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно зі ст. 319, 321 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ст. 328 ЦК України).

Відповідно до ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, що закріплено в ст. 321 Цивільного кодексу України.

Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до правової позиції, яка висловлена у п. 37 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 лютого 2014 року № 5 "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" з урахуванням положень ч. 1 ст. 15 та ст. 392 ЦК України власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст. ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх- обтяжень" державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

На підставі викладеного, суд дійшов до висновку, що позивачем доведено підстави для задоволення позовних вимог.

За змістом ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 15, 16, 215, 316, 321, 328, 392 ЦК України, ст. 48, 56, 59, 227 ЦК Української РСР, ст. 2, 4, 12, 81, 82, 128, 247, 258, 259, 263-265, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області про визнання права власності на нерухоме майно, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири у житловому будинку АДРЕСА_2 , укладений між ОСОБА_1 та Ржищівським будівельним технікумом, посвідчений службовою особою Виконавчого комітету Ржищівської селищної ради народних депутатів від 15.05.1992 за реєстровим номером 125 та скасувати його реєстрацію.

Визнати за ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), право власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами АДРЕСА_3 , 1991 року побудови, загальною площею житлового будинку 104,5 кв.м., житловою площею 72,2 кв.м., допоміжною (підсобною) площею 32,3 кв.м.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя