Провадження № 2/522/2276/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Павлик І.А.,

за участю:

секретаря судового засідання Сулими А.С.,

сторони в судове засідання не з`явилися,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 , яка заповіла їй все своє майно, однак враховуючи те, що вона є громадянкою Республіки Молдова та у зв`язку із епідеміологічним станом, карантиними обмеженнями остання не мала можливості в`їхати на територію України та звернутися до консульства України в Республіці Молдова із заявою про прийняття спадщини. У звязку з чим, ОСОБА_1 пропустила строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

06.10.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

04.11.2021 ухвалою суду витребувано у Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса інформацію чи заведена спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація місця проживання: АДРЕСА_1 , якщо так, то надати суду завірену належним чином, копію спадкової справи та у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Таранської А.М. завірену належним чином, копію заповіту від 20.09.2011, посвідчену від імені ОСОБА_2 , номер у реєстрі 1750; у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України відомості щодо перетин кордону України з 05.12.2019 по 04.11.2021 громадянкою Республіки Молдова ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серія НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

01.12.2021 до суду від Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшла відповідь на ухвалу суду від 04.11.2021, відповідно до якої спадкова справа щодо майна ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася.

01.12.2021 до суду від приватного нотаріусам Одеського міського нотаріального округу Таранської А.М. на ухвалу суду від 04.11.2021 надійшла відповідь щодо ндання копії заповіту.

15.12.2021 до суду від Головного центру обробки спеціалізованої інформації Державної прикордонної служби за на ухвалу суду від 04.11.2021 надійшла відповідь Вих від 19.11.2021 № 91-45079/0/15-21, відповідно до якої ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка Республіки Молдова за період з 05.12.2019 по 04.11.2021 перетинала державний кордон України: 07.12.2019 в`їзд на територію України, та 08.12.2019 виїзд, 06.09.2021 в`їзд на територію України, 08.09.2021 - виїзд.

25.01.2022 ухвалою суду витребувано у приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Таранської А.М. завірену належним чином, копію заповіту від 20.09.2011, посвідчену від імені ОСОБА_2 , номер у реєстрі 7510.

03.03.2022 до суду від приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Таранської А.М. на ухвалу суду від 25.01.2022 надійшла відповідь із фотокопію заповіту від 20.09.2011, зареєстрованого в реєстрі за № 7510, складеного від імені ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_4

09.06.2022 представник позивача надала до суду письмові пояснення, згідно яких просила суд задовольнити позовні вимоги, посилаючись на наявність карантинних обмежень та громадянство іншої країни, як на поважність причин пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, просила врахувати практику Верховного Суду щодо подібних правовідносин.

21.06.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

02.08.2022 до суду від представника відповідача надійшла зяава, у якій він просить суд провести судове засідання призначене на 02.08.2022 за відсутності уповноваженої особи ОМР.

20.09.2022 до суду від представника позивача надійшла заява, у якій вона підтримує позовні вимоги, просить суд їх задовольнити, врахувати інформацію з офіційного порталу Посольства України в Республіці Молдови, згідно якої з 13.03.2020 був зупинений прийом відвідувачів посольства, у звязку із ускладненням епідеміологічної ситуації, просить врахувати практику Верховного Суду щодо подібних правовідносин, провести розгляд справи у її відсутність, у разі неявки відповідача не заперечувала щодо розгляду справи у заочному порядку.

У судове засідання представник відповідача не з`явився, був повідомлений належним чином, про що в матеріалах справи наявні повідомлення, відзив на позовну заяву не надавався.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснювалось.

Розглянувши матеріали справи та надавши належну правову оцінку зібраним у справі доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 20.09.2011 ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) на ім`я ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) був складений заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Таранською А.М., зареєстрований в реєстрі за № 7510, номер у спадковому реєстрі 51724247, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 28116405 від 20.09.2011. Відповідно до якого на випадок своєї смерті ОСОБА_2 зробила розпорядження все її майно, (нерухоме, рухоме, корпоративні права, майнові права власника, торгові марки, банківські рахунки, цінні папери тощо), де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що на день смерті належало їй по закону та на що вона за законом мала право, в тому числі і належну їй квартиру під номером АДРЕСА_1 , заповідала громадянці ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Заповіт був самостійно прочинай у голос та підписаний власноручно спадкодавцем.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_3 , виданим 06.12.2019 Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис № 12420.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Положеннями ст. 1217 України встановлюється, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Виходячи з вимог ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Судом встановлено, що 07.12.2019 позивачка приїхала на територію України, а 08.12.2019 повернулася на територію Республіки Молдова, що підтверджується відмітками у паспорті громадянки Республіки Молдова для виїзду за кордон серія НОМЕР_1 , виданий 26.04.2019 агентством Державних послуг та відповіддю на ухвалу суду від 04.11.2021 Головного центру обробки спеціалізованої інформації Державної прикордонної служби Вих від 19.11.2021 № 91-45079/0/15-21, відповідно до якої ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) громадянка Республіки Молдова за період з 05.12.2019 по 04.11.2021 перетинала державний кордон України: 07.12.2019 в`їзд на територію України та 08.12.2019 виїзд, 06.09.2021 в`їзд на територію України, 08.09.2021 - виїзд.

З 08.08.1978 по день смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорту померлої та довідкою - випискою із домової книги про склад сім`ї та прописки від 06.10.2005 за № 5493.

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 30.01.1991, за реєстровим номером 3-453, право власності зареєстровано Одеським міжміським бюро технічної інвентаризації 13.02.1991 за № 5626, в реєстровій книзі № 37д, під номером № 357 стр.166.

06.09.2021 позивач перетнула кордон України та звернулася до нотаріуса для відкриття спадкової справи, однак нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за встановленням додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок наведений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17.

З урахуванням викладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Докази, які беруться до уваги судом при визначені поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, є переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України.

Згідно вищезазначеного пункту постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Згідно зі ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В обґрунтування поважності причин, які слугували підставою пропуску строку для прийняття спадщини після ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач посилається на те, що вона є громадянкою Республіки Молдова та постійно проживає в країні громадянства. Окрім того, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 введено карантин з 12 березня до 3 квітня 2020 року на усій території України.

В подальшому, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.03.2020 № 287-р «Про тимчасове обмеження перетинання державного кордону, спрямоване на запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» було ввдено наступні обмеження, а саме: тимчасово закрито з 00 год. 00 хв. 17 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. пункти пропуску (пункти контролю) через державний кордон для міжнародного пасажирського залізничного, повітряного, автомобільного (для автобусів) сполучення, крім здійснення перевезень осіб з метою забезпечення захисту національних інтересів або у зв`язку з виконанням міжнародних зобов`язань, а також представників дипломатичних установ та гуманітарних місій. Тимчасово заборонено з 00 год. 00 хв. 16 березня 2020 р. до 22 червня 2020 р. перетинання державного кордону на в`їзд в Україну для іноземців та осіб без громадянства, (крім тих, що мають право па постійне або тимчасове проживання в Україні, є подружжям або дітьми громадян України, працівників іноземних дипломатичних представництв та консульських установ, акредитованих в Україні, представництв офіційних міжнародних місій, організацій, акредитованих в Україні, та членів їх сімей, а також водіїв та членів екіпажів вантажних транспортних засобів, членів екіпажів повітряних, морських і річкових суден, членів поїзних і локомотивних бригад держав, що не обмежують перетинання власного державного кордону такими особами з України). До водіїв та членів екіпажів вантажних транспортних засобів, членів екіпажів повітряних, морських і річкових суден, членів поїзних і локомотивних бригад держав, що встановили обмеження, можуть застосовуватися відповідні заходи на?засадах взаємності. В`їзд в Україну інших категорій іноземців та осіб без громадянства здійснюється за погодженням з Міністерством закордонних справ.

Листом Міністерства юстиції України від 17.03.2020 № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії.

Надалі постановою Кабінету Міністрів України від 02.04.2020 № 255 карантин продовжено до 24.04.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 22.04.2020 № 291 карантин продовжено до 11.05.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 № 343 карантин продовжено до 22.05.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392 карантин продовжено до 22.06.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500 продовжено до 31.07.2020, Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 карантинні міри продовжені з 01.08.2020 до 31.08.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 27.08.2020 № 757 на час дії карантину в період з 00 год. 00 хв. 28.08.2020 до 00 год. 00 хв. 28.09.2020 забороняється в`їзд на територію України іноземцям та особам без громадянства, постановою Кабінету Міністрів України від 26.08.2020 № 760 карантинні міри продовжені до 31.10.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 13.10.2020 № 956 карантинні міри продовжені до 31.12.2020, постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 карантин продовжено до 28.02.2021.

Окрім того, з 15.12.2020 по 01.02.2021 позивач хворіла COVID-19. Після чого їй був потрібен реабілітаційний період, що підтверджується медичними довідками, які видані медичними установвами Республіки Молдова, переклад на українську мову яких надано до суду позивачем.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2021 № 104 карантин продовжено до 30.04.2021, постановою Кабінету Міністрів України від 21.04.2021 № 405 карантин продовжено до 30.06.2021, постановою Кабінету Міністрів України від 16.06.2021 № 611 карантин продовжено до 31.08.2021, постановою Кабінету Міністрів України від 11.08.2021 № 855 карантин продовжено до 01.10.2021.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.07.2021 № 787 внесені зміни до обмежувальних протиепідемічних заходів щодо запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Зокрема, іноземцям та особами без громадянства за виключенням окремих категорій як і раніше під час в`їзду в Україну потрібно мати поліс (свідоцтво, сертифікат) страхування від COVID-19, який діє па весь термін перебування в Україні, а також негативний результат ПЛР чи експрес-тестування на COVID-19, які проведено не більш як за 72 години до перетину державного кордону, або документ, що підтверджує отримання повного курсу вакцинації від COVID-19 вакцинами, включеними ВООЗ до переліку дозволених, чи відповідно до укладених Україною міжнародних договорів про взаємне визнання документів про вакцинацію від COVID-19 або про взаємне визнання COVID-сертифікатів.

Крім того, відповідно до інформації з офіційного порталу Посольства України в Республіці Молдова, з 13.03.2020 із ускладнення епідеміологічної ситуації у Республіці Молдова та карантинними заходами прийом відвідувачів у консульському підрозділі тимчасово зупинено, а тому позивач була позбавлена можливості звернутися із заявою про прийняття спадщини через консульство України у Республіці Молдова.

У зв`язку із поліпшенням умов перетину кордону, 06.09.2021 позивач перетнула кордон України та одразу звернулася до нотаріуса з метою відкриття спадкової справи, однак нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний Суд у своїх висновках неодноразово зазначав, що карантинні обмеження та громадянство іншої країни є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 08.12.2021 у справі № 205/3310/20 та від 20.09.2021у справі № 206/3473/20.

Судом встановлено, що інші спадкоємці про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , до нотаріальної контори не зверталися.

Оскільки позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, вона вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Розглянувши справу повно, всебічно, об`єктивно та неупереджено, суд дійшов висновку, що причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними та обґрунтованими, тому вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст. 77, 78, 81, 258 ,259, 263-265, 352, 354 ЦПК України,суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянка Республіки Молдова, паспорт сері НОМЕР_1 , ІПН: НОМЕР_4 ) додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Одеського апеляційного суду.

Повний текст рішення складено 29.09.2022.

Суддя І.А. Павлик