Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/226/22
Провадження № 2/376/388/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" серпня 2022 р. Сквирський районний суд Київської області в складі:

Головуючого судді: Коваленка О.М.

при секретарі: Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сквирської міської ради про визнання права власності на спадкове майно,

Встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

В обґрунтування своєї позовної заяви позивачка вказала, що 11.03.2020 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті у Тарасівській сільській раді Сквирського району Київської області посвідчив заповіт, відповідно до якого все своє майно заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 11 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Тарасівської сільської ради Сквирського району Київської області від 07 серпня 2020 року, відповідний актовий запис № 4.

Після смерті ОСОБА_2 , на підставі вимог ст. 1220 ЦК України відкрилася спадщина на майно, а саме :

- житловий будинок АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті своєї дружини ОСОБА_3 , однак не зареєстрував його відповідно до законодавства.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи , визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту , визнання його недійсним , неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом , а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи , визначені у статтях 1261-1265 ЦК України .

Після смерті ОСОБА_2 , на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини, державним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області було заведено спадкову справу, однак в оформленні спадщини позивачці було відмовлено з мотивів відсутності належно оформлених документів на ім`я спадкодавця, рекомендовано звернутися до суду. Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 відсутні.

Тому, на підставі вищевикладеного позивачка звертається з даним позовом та просить суд:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, звернулась до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в її відсутності та без застосування фіксації судового засідання технічними засобами, позов підтримує в повному обсязі (а.с.28).

Представник відповідача Сквирської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду листа, в якому вказав, що позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.29).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч.3,4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1,4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання на підставі вимог ст. ст. 200,206,211,247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 41 Конституції України право приватної власності набувається в порядку визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що 11.03.2020 року ОСОБА_2 на випадок своєї смерті у Тарасівській сільській раді Сквирського району Київської області посвідчив заповіт, відповідно до якого все своє майно заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заповіт зареєстровано в реєстрі за № 11 (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Тарасівської сільської ради Сквирського району Київської області від 07 серпня 2020 року, відповідний актовий запис № 4 (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 , на підставі вимог ст. 1220 ЦК України відкрилася спадщина на майно, а саме :

- житловий будинок АДРЕСА_1 , який він успадкував після смерті своєї дружини ОСОБА_3 , що підтверджується копією Рішення Сквирського районного суду Київської області від 07.10.2016 року (а.с.6).

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб

(спадкоємців).

За змістом ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не

припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

На підставі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.

Згідно з вимогами ч. 1, ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Після смерті ОСОБА_2 , на підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини (а.с.35), державним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Київської області було заведено спадкову справу, однак в оформленні спадщини позивачці було відмовлено з мотивів відсутності належно оформлених документів на ім`я спадкодавця, рекомендовано звернутися до суду, що підтверджується Листом Сквирської районної державної нотаріальної контори Київської області від 09.09.2021 року (а.с.9). Інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 відсутні, що підтверджується копією Спадкової справи №411/01-16 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , що надійшла до Сквирського районного суду Київської області (а.с.34-98).

На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку, що позивачка після смерті ОСОБА_2 прийняла спадщину шляхом звернення до нотаріуса, оформити спадщину належним чином не має можливості, оскільки відсутні правовстановлюючі документи на спадковий будинок, отже, іншим чином захистити свої права та інтереси, окрім як зверненням до суду з даним позовом позивачка не має можливості та який підлягає задоволенню..

На підставі викладеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 2,4,5,12,13, 76, 81, 211,247,258,259,263 265,351,352,354 ЦПК України, ст.ст. 1216,1217,1218,1223,1233, 1268 , 1269, 1297 ЦК України, суд, -

Вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Сквирської міської ради, про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , загальною площею 61,7 кв., житловою площею 34,1 кв.м. в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко