Справа № 274/3873/22
Провадження № 2/0274/1246/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"16" вересня 2022 р. м. Бердичів
БЕРДИЧІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
в складі: головуючого судді Хуторної І.Ю.,
з участю секретаря Дерманської О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бердичеві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
09.08.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
Позовна заява ОСОБА_1 обґрунтована тим, що будинок АДРЕСА_1 належить їй на праві власності.
Відповідачка, яка зареєстрована спірному будинку є дочкою позивачки. З 1998 року у вказаному будинку вона не проживає, в утриманні житла участі не бере.
Вказане створює перешкоди позивачці, як власниці у користуванні своїм майном та призводить до додаткових витрат.
Як на правову підставу, серед іншого, позивачка посилається на положення ст. 405 ЦК України.
Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі
Ухвалою суду від 16.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження (а.с. 16).
Сторони в судове засідання не з`явились.
Позивачка на адресу суду спрямувала заяву, в якій просить проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, надала згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді.
Відповідачка, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце слухання справи, у судове засідання не з`явлася, причини неявки не повідомила, будь-яких заяв на адресу суду не направляла.
Судом, відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на праві власності належить житловий будинок АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.07.2022(а.с. 9).
Згідно довідки № 118 від 03.08.2022 виданої Скраглівським старостинським округом Бердичівської міської ради Житомирської області, у житловому будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 разом з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстровані: дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зять ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . За вказаною адресою, серед інших зареєстрована, але не проживає дочка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 10).
З акта № 131 від 03.08.2022, затвердженого старостою Скраглівського старостинського округу Бердичівської міської ради Ольги Мельник вбачається, що зі слів сусідів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 не проживає з 1998 року(а.с. 11).
Норми права застосовані судом
Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
За положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Частиною першою статті 383 ЦК України та статтею 150 ЖК УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб.
За положеннями частини першої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно обмежений у його здійсненні.
Відповідно до статті 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Висновки суду
Аналіз статті 405 ЦК України дає підстави для висновку, що для визнання члена сім`ї (в тому числі колишнього члена сім`ї) таким, що втратив право користування житловим приміщенням необхідна наявність одночасно двох умов: відсутність його в житлі без поважних причин понад один рік, а також відсутність поважних причин непроживання за адресою такого житлового приміщення.
Крім того, з положень статті 150 ЖК випливає, що особи мають право на користування житлом, яке перебуває у власності інших осіб, лише за умови наявності відповідного договору між ними.
Доказів наявності такого договору, укладеного між сторонами не надано, а зі змісту позовної заяви вбачається, що такий договір відсутній.
Позивачка заперечує проти реєстрації відповідачки у належній їй квартирі. Судом встановлено, що відповідачка не проживає без поважних причин у спірному житлі більше двадцяти років.
За таких обставин, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.
Розподіл судових витрат
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 992, 40 грн.
Керуючись статтями 141, 263, 265, 280, 282 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992, 40 грн судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів із дня проголошення рішення.
Позивач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів, з дня вручення рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.
Позивачка: ОСОБА_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідачка: ОСОБА_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП невідомий.
Суддя І.Ю. Хуторна