РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючої судді Стрілецької О.В.

за участі секретаря судового засідання Скришевської О.Р.

представника позивача - адвоката Кузьміна Д.Л.

представника приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Є.О. - адвоката Сікорської О.А.

представника ОСОБА_1 - адвоката Жмуцького М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом, поданим представником ОСОБА_2 адвокатом Кузьміним Дмитром Леонідовичем, до приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Євгенії Олегівни, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 про визнання недійсним електронного аукціону,-

ВСТАНОВИВ:

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Адвокат Кузьмін Д.Л., в інтересах ОСОБА_2 , звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним електронний аукціон з продажу житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м., житловою площею 43,5 кв.м., та земельної ділянки, площею 0,1023 га, кадастровий номер :10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лота 498354, оформлений протоколом проведення електронних торгів №560645 від 22.11.2021 р.

Позов обґрунтовано тим, що 22.11.2021 р. відбулися електронні торги з реалізації майна боржника ОСОБА_2 , на яких було реалізовано житловий будинок, загальною площею 65,3 кв.м. та земельна ділянка, площею 0,104, кадастровий номер :10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами проведення електронних торгів переможцем визначено ОСОБА_1 .

Представник позивача вважає, що електронні торги проведені з порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016.

Серед порушень, які були допущені під час реалізації майна, адвокат зазначає, що ОСОБА_2 не був завчасно повідомлений про проведення аукціону з реалізації предмета іпотеки та про початкову ціну продажу. Організатор аукціону не дотримав строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмету іпотеки, а саме: на веб-сайті електронного аукціону інформація про лот №498354 опублікована 22.10.2021 р., з урахуванням вихідного дня, аукціон мав відбутися 23.11.2021 р., натомість ДП «СЕТАМ» провело торги 22.11.2021 р., що вплинуло на конкуренцію під час аукціону, в якому брали участь лише два учасника, які не піднімали ставки за лот.

Адвокат Кузьмін Д.Л. вказує, що реалізація спірного нерухомого майна відбулась на підставі висновку про вартість майна та експертну грошову оцінку земельної ділянки, а не звіту про оцінку майна, який передбачений ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» Вказане порушує права позивача, оскільки він був позбавлений можливості оскаржити ціну продажу майна.

Крім того, представник позивача ОСОБА_3 зауважує, що ціна продажу майна є заниженою, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не оглядав майно, яке підлягало реалізації, навіть автоматична оцінка спірної земельної ділянки здійснена через електронний сервіс Фонд державного майна України вдвічі вища, ніж ціна визначена державним виконавцем.

Адвокат, враховуючи, що електронний аукціон був проведений 22.11.2021 р. з порушенням правил проведення електронних торгів, просить визнати його недійсним.

ІІ. ПРОЦЕДУРА ТА ПОЗИЦІЇ СТОРІН

Ухвалою суду від 28.12.2021 року прийнято до провадження дану цивільну справу, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження.

Зі змісту відзиву на позовну заяву, який подала ОСОБА_1 , вбачається, що відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с. 59-62). В обґрунтування заперечень відповідач вказала, що ОСОБА_2 не обґрунтував та не надав докази, яким чином неповідомлення його про дату проведення електронного аукціону та порушення строку проведення підготовки до реалізації майна могли вплинути на порушення його прав і законних інтересів. У відзиві ОСОБА_1 звертає увагу суду, що після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення аукціону, реєстрації учасників огляду майна, а тому твердження позивача про недотримання строків під час проведення аукціону не мають правового підґрунтя. Щодо заниженої оцінки вартості майна відповідача зазначає, що процедура оцінки майна, яке підлягає реалізації, здійснюється державним виконавцем в рамках виконавчого провадження, не стосується правил проведення електронних торгів, має самостійний спосіб оскарження та не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. ОСОБА_2 не оскаржував дії державного виконавця щодо оцінки вартості майна, а тому питання вартості майна, на її думку, не може бути підставою для визнання торгів недійсними.

11.02.2022 р. представник ДП «СЕТАМ» - адвокат Стаднік Р.П. направив відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позовних вимог (а.с. 76-83). В обґрунтування заперечень представник відповідача вказав, що ДП «СЕТАМ» виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2019 р. Пояснив, що до обов`язків організатора відносяться, серед іншого, розміщення інформації в системі електронних торгів, на підставі поданих приватним виконавцем документів. Організатор перевіряє лише повноту заповнення заявки, не наділений повноваженнями надавати правову оцінку діям приватного виконавця та здійснювати перевірку достовірності відомостей, внесених до заявки.

Адвокат Стаднік Р.П. зауважує, що позивач в позовній заяві не навів жодного доказу на підтвердження неправомірності звернення стягнення на його майно, боржник протягом десяти років не виконує рішення суду про стягнення з нього коштів в рахунок погашення заборгованості, дії приватного виконавця ним оскаржені не були, хоча боржник був належним чином повідомлений про процедуру реалізації майна на електронному аукціоні, тобто позивач не навів докази на підтвердження обставин порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів, яким чином ці порушення вплинули на результати торгів.

Вважає, що підстави для визнання прилюдних електронних торгів недійсними відсутні, а позовні вимоги задоволенню не підлягають.

15.02.2022 р. надійшов відзив на позовну заяву від представника приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області ОСОБА_4 адвоката Сікорської О.А. (а.с.94-127), в якому в задоволенні позовних вимог просить відмовити за безпідставністю. В обгрунтування заперечень вказано, що в провадженні приватного виконавця Волкової Є.О. перебувало виконавче провадження ВП №63601807 щодо примусового виконання рішення суду про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за кредитним договором. Зауважила, що позивач повідомлявся про вчинення приватним виконавцем всіх виконавчих дій шляхом направлення документів рекомендованими поштовими повідомленнями на адресу, зазначену у виконавчому документі, що відповідає вимогам Закону України «Про виконавче провадження». Крім того, сам факт неналежного повідомлення боржника стосовно проведення виконавчих дій не може бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Посилання позивача на порушення строків проведення електронного аукціону не мають правового підґрунтя, оскільки після внесення лоту система автоматично визначає строк проведення аукціону.

Адвокат Сікорська О.А. зазначає, що приватним виконавцем повідомлено ОСОБА_2 про результати визначення вартості чи оцінки майна. Якщо сторона виконавчого провадження не згодна з оцінкою вартості, вона мала змогу протягом 10 днів з дня отримання повідомлення оскаржити її в судовому поряду. Позивач та його представник адвокат Кузьмін Д.Л. не ознайомлювались з повним звітом по проведення оцінки майна та не скористались законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки.

Представник відповідача вказує, що підставою для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а порушення, допущені державним виконавцем до призначення електронних торгів, підлягають оскарженню в порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження».

Оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів ДП «СЕТАМ» норм Порядку реалізації арештованого майна, обґрунтовує позовні вимоги неправомірними діями приватного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, а тому вважає, що відсутні правові підстави для визнання електронних торгів недійсними.

Ухвалою суду від 22.06.2022 року, яка була постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати та зафіксована у протоколі судового засідання, закрито підготовче судове засідання, справу призначено до розгляду по суті.

09.08.2022 р. ухвалою суду задоволено заяву представника позивача адвоката Кузьміна Д.Л. про забезпечення позову, накладено арешт на житловий будинок загальною площею 65,3 кв.м., житловою площею 43,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та земельну ділянку, площею 0,1023 га, кадастровий номер :10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 176-177).

В судовому засіданні 30.08.2022 року представник позивача - адвокат Кузьмін Д.Л. позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених в позові.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Жмуцький М.В. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

В судовому засіданні представник відповідача приватного виконавця ОСОБА_4 адвокат Сікорська О.А. просила відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 за безпідставністю. Зазначила, що процедура проведення виконавчих дій є поетапною, кожен етап має свої строки виконання, боржник повідомлявся про вчинення виконавчих дій рекомендованими поштовими повідомленнями, жодну із проведених приватним виконавцем дій ОСОБА_2 не оскаржив. Боржник отримав повідомлення про проведення опису та арешту майна, про проведення оцінки майна, своїм правом не скористався, дії виконавця до суду протягом 10- денного строку не оскаржував.

Звертає увагу суду, що ні позивач, ні його адвокат не виявили бажання ознайомитись з повним звітом про оцінку майна, який міститься в матеріалах виконавчого провадження, а відтак не відповідають дійсності доводи представника позивача про те, що державним виконавцем не проводилась оцінка майна і відсутній відповідний звіт. Приватний виконавець здійснив всі передбачені чинним законодавством виконавчі дії та подав заяву до ДП «СЕТАМ» про реалізацію майна на електронному аукціоні.

Представник ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом встановлено, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу Житомирської області Волкової Є.О. перебувало виконавче провадження ВН №63601807 щодо виконання виконавчого листа №2-994/11, виданого 24.03.2011 року Богунським районним судом м. Житомира, про стягнення з ОСОБА_2 на користь АТ «Райффайзен банк Аваль» заборгованості за кредитним договором в розмірі 872923,97 грн.

12.11.2020 р. приватним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження (а.с. 103).

Копію постанови про відкриття виконавчого провадження направлено 12.11.2020 р. ОСОБА_2 для відома (а.с. 101), яка була отримана ним особисто, що підтверджується його особистим підписом в повідомленні про вручення поштового повідомлення (а.с. 102). Тобто ОСОБА_2 був обізнаний про здійснення виконавчого провадження.

В ході здійснення виконавчого провадження державним виконавцем була проведена оцінка вартості майна, про що 22.09.2021 року складено Звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки площею 0,10232 га (а.с.104-105) та Звіт про оцінку майна - житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м. за адресою : АДРЕСА_1 (а.с.106-107), оригінали яких були оглянуті в судовому засіданні.

11.10.2021 р. приватний виконавець надіслав письмове повідомлення сторонам виконавчого провадження про результати оцінки майна, роз`яснено право надати заперечення відносно оцінки та оскаржити її результати в судовому порядку (а.с. 108), що підтверджується списком поштових відправлень рекомендованих листів (а.с. 127).

21.10.2021 р. приватним виконавцем Волковою Є.О. в межах даного виконавчого провадження подано заявку до ДП «СЕТАМ» про реалізацію арештованого майна боржника ОСОБА_2 , в якій викладені відомості про нерухоме майно, в тому числі, вартість для продажу у розмірі 689372,00 грн. (а.с. 113,110-112).

Згідно листа №5584/08-18-21 від 26.10.2021 р. ДП «СЕТАМ» повідомило сторони виконавчого провадження та приватного виконавця про дату та час проведення електронних торгів з реалізації житлового будинку та земельної ділянки, реєстраційний номер лоту, відомості про предмет іпотеки, початкову ціну продажу (а.с.85).

22.11.2021 р. відбулись електронні торги з реалізації вказаного майна, за результатами яких їх переможцем визначено ОСОБА_1 , про що складений відповідний протокол №560645 (а.с.10-11), результати яких оспорює позивач.

06.12.2021 р. переможцем електронних торгів ОСОБА_1 внесено на депозитний рахунок державної виконавчої служби остаточну суму вартості придбаного на торгах майна у розмірі 654903,40 грн. (а.с. 63).

ДП "СЕТАМ" копію протоколу про проведення електронних торгів №560645 по лоту №498354 направило ОСОБА_2 09.12.2021 р. згідно супровідного листа за № 3607708 (а.с.86), а 31.12.2021 р. направило копію Акта про реалізацію предмета іпотеки (а.с.87).

Приватний виконавець Волкова Є.О. також згідно супровідного листа за №10640 направила боржнику копію Акта про реалізацію предмета іпотеки від 07.12.2021 р. (а.с. 114).

21.12.2021 року приватним виконавцем Волковою Н.Є. винесено постанову про повернення стягувачу виконавчого листа №2-994/11, виданого 24.03.2011 року Богунським районним судом м. Житомира, про стягнення з ОСОБА_2 на користь АТ «Райффайзен банк Аваль» заборгованості за кредитним договором в розмірі 872923,97 грн, у зв`язку з тим, що у боржника відсутнє майно (окрім реалізованого в рамках даного виконавчого провадження), на яке може бути звернуто стягнення, залишок боргу становить 279439,97 грн (а.с. 118-120).

ІV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ, ОЦІНКА та МОТИВИ СУДУ

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку поданим сторонами доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявність правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог про визнання прилюдних торгів недійсними, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України, в редакції в редакції Закону № 738-IX від 19.06.2020, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та частинами 5,6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Згідно правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, зазначене свідчить про оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Згідно зі статтями 4, 10, 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК України, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Нормами статті 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до частини 1 статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Щодо відсутності Звіту про оцінку майна та заниженої ціни продажу

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини з реалізації арештованого майна регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5,Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, діючих на час вчинення виконавчих дій та проведення торгів.

Відповідно до ст. 1 Законом України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За правилами ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження» примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Згідно зі ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник.

Пунктом 2 частини 4 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що під час здійснення виконавчого провадження, за яким стягувачем виступає банк, тимчасова адміністрація або ліквідація якого здійснюється відповідно до Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", для проведення оцінки майна (активів) виконавець зобов`язаний залучити суб`єкта оціночної діяльності з переліку, який визначений Фондом гарантування вкладів фізичних осіб у порядку, передбаченому нормативно-правовими актами Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.

Частиною 5 статті 57 Законом України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем.

Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Частиною 6 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

Відповідно до наведених правових норм приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення, - статті 56, 57 Закону України «Про виконавче провадження», а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

З копій матеріалів виконавчого провадження, долучених до матеріалів справи, вбачається, що приватним виконавцем Волковою Є.О. достатніх коштів чи рухомого майна для погашення кредитної заборгованості за виконавчим листом, не було виявлено. При цьому встановлено наявність нерухомого майна у боржника, яке перебувало в іпотеці.

Матерілами справи підтверджується, що боржник був обізнаний про те, що виконавчий лист перебуває на виконанні, з дотриманням положень ст.ст. 28, 57 Закону України "Про виконавче провадження" приватний виконавець направляла боржнику на адресу, яка вказана у виконавчому листі, відповідні повідомлення про хід виконавчого провадження та здійснені виконавчі дії, в тому числі, повідомлення про визначення вартості майна, яке передається на реалізацію (а.с. 101-126).

Судом встановлено, що боржник був належним чином повідомлений про результати проведеної оцінки майна, правом на її оскарження не скористався, рецензування звіту про оцінку майна відповідно до ст. 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" не провів, на момент проведення прилюдних торгів Звіти про експертну грошову оцінку були дійсними, а відтак суд відхиляє доводи представника позивача про те, що в межах виконавчого провадження не був складений Звіт про оцінку майна.

Є безпідставним і посилання представника позивача на те, що в ході виконавчого провадження не був складений звіт про оцінку майна, а був складений Висновок про вартість майна, копія якого долучена до позовної заяви (а.с. 12), оскільки судом в судовому засіданні було встановлено, що наданий Висновок про вартість майна є складовою частиною складеного Звіту про експертну грошову оцінку, який був оглянутий безпосередньо в судовому засіданні.

Беручи до уваги викладене, суд приходить до переконання про недоведеність доводів позивача щодо того, що реалізація арештованого майна відбулась за заниженою ціною і не відповідає ринковій вартості.

Суд відхиляє як доказ на підтвердження оціночної вартості об`єкта нерухомого майна - земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , довідку від 24.12.2021 року, згідно якої оціночна вартість земельної ділянки визначена в сумі 269425,69 грн (а.с. 18-19), оскільки з її змісту не вбачається за можливе встановити, ким вона складена, яким чином обрахована вартість земельної ділянки, чи відповідають заявлені в ній критерії для визначення вартості реальним обставинам, а відтак вона не може бути прийнята судом як належний і достовірний доказ у справі.

Крім того, підставою для визнання електронних торгів недійсними може бути лише порушення порядку їх проведення, а дії виконавця у виконавчому провадженні, в тому числі щодо оцінки майна, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними.

Подібний за змістом правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 02.05.2018 року у справі № 910/10136/17.

Отже, в межах даної справи судом не встановлено неправомірних дій виконавця при проведенні оцінки майна, а навіть у разі наявності таких порушень, вони не є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Щодо недотримання процедури проведення електронного аукціону.

В постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 639/4366/16-ц викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майнашляхом проведення електронних торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Торги можуть бути визнані недійсними у разі встановлення порушень процедури їх проведення, що впливають на результати торгів і порушуватимуть права та законні інтереси особи, яка оскаржує ці торги.

Аналогічні висновки викладені також в постановах Верховного Суду від17 березня 2020 року у справі № 545/3147/18-ц, від 17 лютого 2021 року у справі № 545/3122/18 та інших, судова практика з даного питання є усталеною і змін не зазнавала.

Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 р. №2831/5 (далі- Порядок), чинним на момент проведення електронного аукціону, визначено, що електронний аукціон - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних аукціонів, за яким його власником стає учасник, який під час аукціону запропонував за нього найвищу ціну.

Центральна база даних системи електронних аукціонів (Система) - інформаційна електронна торгова система, що забезпечує здійснення в електронній формі процесів прийняття та розміщення інформації про лоти, подання й обробки заявок на участь в електронних аукціонах (аукціонах за фіксованою ціною), проведення аукціонів з реалізації арештованого виконавцями майна, обробки інформації про електронні аукціони (аукціони за фіксованою ціною).

Згідно з п.п. 3,4,5 п. 2 Розділу ІІ Порядку приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки.

Згідно п. 1 Розділу ІV Порядку Програмні засоби Системи функціонують у цілодобовому режимі, за винятком проведення планових та позапланових профілактичних та/або технічних робіт, та забезпечують автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників через Веб-сайт.

Пунктом 2 Розділу ІV Порядку визначено, що для участі в електронному аукціоні учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком.

Відповідно до п.п.4 п. 2 Розділу ІV Порядку система автоматично завершує реєстрацію учасника та надає йому відповідний доступ до участі у аукціоні негайно після підтвердження Організатором сплати сум гарантійного внеску, а за лотами, де така сплата не вимагається, одразу після належного заповнення заявки учасника.

Нормами п.п. 2,3 п. 2 Розділу ІІІ Порядку передбачено, що після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення аукціону, реєстрації учасників, огляду майна, який становить для аукціонів за фіксованою ціною - 5 календарних днів. Дата початку проведення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи представника позивача про порушення строків підготовки до прилюдних торгів, оскільки положеннями Порядку реалізації арештованого майна передбачено, що Центральна база даних системи електронних аукціонів автоматично визначає строки підготовки та дату проведення електронного аукціону, несанкціоноване втручання в Систему передбачає кримінальної відповідальності.

Крім того, судом не встановлено, що навіть за умови недотримання організатором проведення торгів строку підготовки електронного аукціону на один день якимось чином порушило права боржника і вплинуло на результати торгів, позивач таких доказів суду не надав, що є його обов`язком.

Адвокат Кузьмін Д.Л. в судовому засідання наполягав на визнанні електронного аукціону недійсним з підстави неналежного повідомлення ОСОБА_2 про час та дату його проведення, у зв`язку з чим він був позбавлений можливості взяти участь в торгах та залучити до них потенційних покупців.

До відзиву на позовну заяву ДП «СЕТАМ» долучило копію супровідного листа про направлення сторонам виконавчого провадження та приватному виконавцю Волковій Є.О. повідомлення про день, час проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки (а.с. 85).

Таким чином, суд вважає недоведеними посилання адвоката Кузьміна Д.Л. про неналежне повідомлення позивача про проведення електронних торгів, оскільки даний факт останнім належним чином не підтверджений та спростований обсягом наявних в матеріалах справи доказів.

Крім того, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання їх недійсними.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 08.09.2020 р. по справі №214/5314/17.

Суд вважає за необхідне зазначити, що в позові адвокат Кузьмін Л.А. не зазначає, які положення Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 р, порушені організатором торгів ДП «СЕТАМ». Судом на підставі досліджених доказів не встановлено порушення відповідачами положень вказаного Порядку при проведенні оспорюваних торгів.

На підставі досліджених судом доказів, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено, що приватним виконавцем чи організатором торгів були допущені порушення під час проведення оскаржуваних електронних торгів, які б вплинули на результат торгів та порушили інтереси позивача.

Крім того, суд констатує, що відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх громадян і підлягають виконанню на всій території України. Водночас, позивач, маючи не виконане договірне зобов`язання, необхідність виконання якого підтверджена судовим рішення, яке набрало законної сили, протягом тривалого часу не вживає жодні дії, направлені на якого виконання, а натомість використовує формальні підстави для подальшого утруднення виконання судового рішення, що є неприпустимим.

За наслідками проведеного аукціону відбулось погашення заборгованості на суму 593484, 97 грн із присудженої до стягнення суми боргу в розмірі 872923,97 грн

Беручи до уваги те, що судом встановлено, що реалізація майна здійснена за ціною, визначеною Звітом про експертну грошову оцінку, який не втратив чинність, жодних порушень прав і законних інтересів ОСОБА_2 , як особи, яка оспорювала прилюдні торги та є боржником у зобов`язанні, судом не встановлено, виходячи із фактичних обставин справи і вимог чинного законодавства, дослідивши і проаналізувавши зібрані у справі докази в їх сукупності, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним електронного аукціону, проведеного 22.11.2021 року, а тому суд відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.

Частиною ч. 1 ст. 158 ЦПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За правилами ч.ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням суду.

З урахуванням викладеного, оскільки за наслідками вирішення спору судом ухвалено рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд дійшов висновку, що у подальшому застосуванні заходів забезпечення позову немає необхідності, тому застосовані ухвалою суду від 09.08.2022 р. заходи забезпечення позову підлягають скасуванню, але вони зберігають свою дію до набрання даним судовим рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 158, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог відмовити.

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді арешту нерухомого майна - житлового будинку загальною площею 65,3 кв.м., житловою площею 43,5 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , та земельної ділянки, площею 0,1023 га, кадастровий номер :10:073:0012, за адресою: АДРЕСА_1 , застосовані відповідно до ухвали Богунського районного суду м. Житомира від 09.08.2022 року.

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заходи забезпечення позову діятимуть до набрання даним судовим рішенням законної сили.

Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу Житомирської області Волкова Євгенія Олегівна, місцезнаходження: м. Житомир, бульвар Новий, 5, оф. 2.8;

Державне підприємстве «СЕТАМ», місцезнаходження м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6, ;

ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 09.09.2022 р.

Суддя О.В. Стрілецька