УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 липня 2022 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м.Запоріжжя у складі головуючого судді Воробйова А.В., за участю секретаря судового засідання Новік Л.О.розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Щербань Тетяни Юріївни до ОСОБА_2 про визнання права власності на 1/2 частку у майні подружжя,

встановив:

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя перебуває вищевказана цивільна справа.

02.02.2022 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 в особі представника адвоката Скрябіна О.М. до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю одного з подружжя та визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ айна подружжя та стягнення грошових коштів, в якій позивач також просив розсрочити сплату судового збору до розгляду справи по суті.

Позивач по первісному позову в судове засідання не зявилася, представник позивача надала заяву про відкладення судового засідання

Представник відповідача в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив.

Вивчивши зустрічну позовну заяву, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав

Згідно ч.ч.1,2 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У Законі України «Про судовий збір» зазначено, що у разі подання позову майнового характеру судовий збір розраховується у відсотках від ціни позову. Ціна позову - це грошове вираження майнових вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, підпунктом 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем вказано ціну позову 1 685 423 гривень, тому позивачу по зустрічному позову необхідно сплатити суму судового збору, що становить 12405 гривень та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Щодо клопотання позивача по зустрічному позову про розстрочення сплати судового збору до розгляду справи по суті слід зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року „Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Аналогічна правова позиція вказана у постанові Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20).

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. 12,81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі N 0940/2276/18 (провадження N 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1ст. 8 Закону України „Про судовий збір), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України „Про судовий збір чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію „суд, враховуючи майновий стан сторони, може…, тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Надані позивачем документи не відображають його майновий стан та неможливість сплати судового забору.

Будь-яких доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, що могли б слугувати підставою для розстрочення сплати судового збору, заявником не надано.

Приймаючи до уваги зазначене, а також конституційний принцип рівності сторін перед законом і судом, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для розстрочення розміру судового збору ОСОБА_2 за звернення до суду із позовною заявою, а тому приходить до висновку, що заявник, має виконувати встановлений законодавством обов`язок сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Згідно із ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 136, 258 - 260 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про розстрочення сплати судового збору у цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю одного з подружжя та визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ айна подружжя та стягнення грошових коштів відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 в особі представника адвоката Скрябіна О.М. до ОСОБА_1 про визнання особистою власністю одного з подружжя та визнання права спільної сумісної власності на майно, поділ айна подружжя та стягнення грошових коштів залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки зустрічної позовної заяви в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.В.Воробйов