Справа №: 398/5849/15-ц
провадження №: 2-п/398/13/22
УХВАЛА

Іменем України

11 жовтня 2022 року Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Молонової Ю.В., при секретарі судового засідання Борозні Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Олександрії заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та про перегляд заочного рішення,

ВСТАНОВИВ:

29.09.2022 ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , звернулася до суду із заявою, в якій просить поновити строк для оскарження заочного рішення по справі №398/5849/15-ц, а також скасувати заочне рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області про розірвання шлюбу між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 .

В обґрунтування вимог заяви зазначає, що копію заочного рішення отримала 05.05.2022 в канцелярії Олександрійського міськрайонного суду. До цього їй було відомо про подання чоловіком позову про розірвання шлюбу, але за її заявою розгляд справи було відкладено. В подальшому її чоловік запевнив, що відмовився від позову і йому повернули позовну заяву. Більше судових повісток вона не отримувала. В сімейних стосунках ніяких змін у них не відбулося, вони і надалі продовжили проживати разом, вели спільне господарство та спільний побут. Чоловік часто відлучався у тривалі відрядження та поїздки по області та країні, що було пов`язано з характером його бізнесу ремонтні роботи, в тому числі і висотні. Вона це сприймала як службову необхідність. Більш того в їх спільній квартирі і на зараз зберігаються всі його документи, в тому числі і на автотранспорт, який вони спільно купували під час шлюбу.

Заявник та її представник у судове засідання не з`явилися, представник заявника подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, на заявлених вимогах наполягають.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причина неявки суду не відома.

Дослідивши матеріали справи та заяви, про перегляд заочного рішення, суд доходить до наступного висновку.

Статтею 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27 вересня 2016 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 розірвано.

Заявник отримала копію заочного рішення 06.05.2022 року, що підтверджується розпискою (а.с. 52). Отже кінцевим терміном подання заяви про перегляд заочного рішення є 26.05.2022.

У заяві про поновлення строку на подання заяви про скасування заочного рішення посилається на те, що тривалий час хворіє. З 07.03.2022 по 18.03.2022 вона перенесла гіпертонічний криз. Зазначає, що звістка про те, що вона багато років жила і не здогадувалась, що потай від неї відбулося розірвання шлюбу суттєво загострило її хворобу. З того часу вона декілька разів лікувалась у сімейного лікаря: з 20.05.2022 по 27.05.2022, з 13.06.2022 по 22.06.2022, з 21.07.2022 по 30.07.2022, з 15.08.2022 по 24.08.2022 і на теперішній час з 22.09.2022 також проходить лікування.

Згідно зі ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Також, необхідно зазначити, що судом вбачаються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Таким чином, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність та відповідає прецедентній практиці Європейського Суду з прав людини, наведеній, зокрема в його рішенні «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року та інших».

Визначений у статті 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний як до розгляду суті цієї заяви, так і до розгляду на предмет дотримання строку її подання. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, наведеним у постанові від 09.11.2021 у справі №214/5505/16, заяву про перегляд заочного рішення, оформлену відповідно до вимог, установлених частинами першою - сьомою статті 285 ЦПК України, суд приймає та розглядає у порядку, передбаченому статтями 286, 287 ЦПК України. За змістом речення першого частини першої статті 286 ЦПК України суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає зазначеним вимогам, тобто є належно оформленою. У випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

З досліджених судом медичних довідок та інших матеріалів справи не вбачається поважність причини пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення. Заявник отримала заочне рішення 06.05.2022, а лікарняний лист було відкрито 20.05.2022, на якому вона знаходилася до 27.05.2022, наступний лікарняний було відкрито 13.06.2022, тобто більш ніж через два тижні після першого. Підстави, які перешкоджали їй протягом визначеного законом двадцятиденного строку звернутися до суду не надала.

Таким чином, на переконання суду, доводи заявника не містять зазначення обставин, які б могли об`єктивно перешкодити своєчасному зверненню останньої до суду із заявою про перегляд заочного рішення протягом двадцяти днів з дня вручення їй заочного рішення суду.

Також, суд звертає увагу, що заявниці було відомо про подання її чоловіком позову про розірвання шлюбу, що вона сама не заперечує. Однак, після відкладення розгляду справи за її заявою, вона жодного разу не звернулася до суду з метою дізнатися про хід розгляду справи.

Враховуючи, що після винесення рішення про розірвання шлюбу минуло повних шість років, заявник не цікавилася результатом розгляду справи, не надала доказів поважності пропуску строку подання заяви про перегляд заочного рішення, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, що згідно висновків Великої Палати Верховного Суду є підставою для залишення її без задоволення.

Керуючись ст.ст. 126, 127, 260, 284 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27.09.2016 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ю.В. Молонова