Справа № 450/3229/22 Провадження № 2/450/1646/22
УХВАЛА

про вжиття заходів забезпечення позову

13 жовтня 2022 року Пустомитівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Кукси Д.А.

секретаря судового засідання Оленич О.І.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, подану у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Баірової Наталії Михайлівни, державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, заборону відповідачам вчинення дій щодо житлового будинку, -

в с т а н о в и в:

11.10.2022 року позивач звернувся до Пустомитівського районного суду Львівської області з даним позовом та просить визнати недійсними електронні торги, проведені Державним підприємством «СЕТАМ» 06.10.2022 року із реалізації арештованого майна за лотом №516697, а саме будинок АДРЕСА_1 ; протокол проведення електронних торгів від 06.10.2022 року, складений ДП «СЕТАМ» із реалізації арештованого майна за лотом №5166972; заборонити відповідачам ДП «СЕТАМ», приватному виконавцю Баіровій Н.М. та ОСОБА_2 вчиняти дії щодо передачі майна - будинку АДРЕСА_1 у власність ОСОБА_2 .

Ухвалою від 13.10.2022 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі №450/3229/22.

Одночасно з позовною заявою позивачем подане клопотання про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме, будинок АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

В обґрунтування заяви про забезпечення позову покликається на те, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 02.09.2022 року по справі №450/4257/21, яке набрало законної сили, його позов до ОСОБА_3 задоволено та вирішено, що частка його матері, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у праві спільної сумісної власності на будинок АДРЕСА_1 становила 1/2.

Позивач, як спадкоємець після смерті матері ОСОБА_4 , має право на одержання у власність у порядку спадкування половину від Ѕ частки, яка належала померлій, та у встановлений законом строк звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Однак, 07.10.2022 року позивач дізнався, що вищевказаний житловий будинок, у якому він проживає, був відчужений 06.10.2022 року на електронних торгах ДП «СЕТАМ» відповідачу у справі ОСОБА_2 , про що він як співвласник майна, повідомлений не був та не надавав своєї згоди. Житловий будинок відчужувався внаслідок погашення боргів ОСОБА_3 . Торги відбулися на підставі документів, наданих приватним виконавцем Баіровою Н.М. Зазначає, що приватний виконавець Баірова Н.М. була стороною (відповідачем) у цивільній справі №450/4257/21, яка розглядалась Пустомитівським районним судом Львівської області з 2021 року, була достовірно обізнана, що спір ведеться щодо встановлення частки померлої ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності подружжя. Тобто на час подачі документів для проведення торгів приватний виконавець була обізнана, що спірний житловий будинок був придбаний під час шлюбу і не належить на праві власності одноособово ОСОБА_5 , а також що частка померлої ОСОБА_4 ще не визначена і питання визначення такої частки перебуває на розгляді суду, а спадкове майно померлої ОСОБА_4 повинно належати її спадкоємцям.

На даний час спірне майно (житловий будинок) ще не передано продавцем покупцю. За таких обставин ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду за захистом своїх законних прав та інтересів на спадкове майно.

Зазначає, що укладений відповідачами договір з реалізації через електронні торги житлового будинку незаконний, оскільки відчужуваний будинок у цілому ОСОБА_5 не

належить. За таких обставин у випадку передачі житлового будинку через електронні торги відповідачу ОСОБА_2 , рішення суду по даній справі виконати буде неможливо і позивача у такий спосіб буде незаконно позбавлено права на частку власності у будинку.

З огляду на зазначене, вважає, що існує необхідність у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на житловий будинок АДРЕСА_1 , який зареєстрований за ОСОБА_6 . З метою запобігання можливим потенційним порушенням його майнових прав та охоронюваних законом інтересів, просить заяву задоволити.

Згідно ч. 1 ст. 153 та ч.2 ст.247 ЦПК України, сторони у судове засідання не викликалися, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Виходячи з засад диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Пленум Верховного Суду України у п. 4 постанови «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має, з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір і існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

В силу вимог ч. 2 ст. 388 ЦК України нерухоме майно не може бути витребувано від

добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Судом встановлено, що 06.10.2022 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено аукціон (електронні торги) із реалізації арештованого майна за лотом №516697, а саме будинку АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер :01:002:0379. Переможцем аукціону (торгів) є відповідач у справі ОСОБА_2 . Вказане стверджується протоколом №577297 проведення електронного аукціону (торгів), сформованим 06.10.2022 року.

У випадку оформлення результатів торгів у спосіб, передбачений Порядком реалізації

арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 р. за № 1301/29431, існує очевидна небезпека заподіяння значної шкоди правам, свободам та інтересам позивача та їх відновлення стане практично неможливим.

За таких обставин, невжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на вищевказаний житловий будинок в подальшому може унеможливити реальне виконання судового рішення у випадку задоволення позовних вимог. Відтак, ефективним захистом прав та інтересів позивача в даній цивільній справі буде вжиття заходів забезпечення позову.

Перелік заходів забезпечення позову, які можуть бути застосовані судом, встановлено ч.1 ст. 150 ЦПК України. Зокрема, відповідно до п.1 ч. 1 ст. 150 Кодексу позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільно-процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» при розгляді заяв про забезпечення позову особам, які беруть участь у справі, має бути гарантована реальна можливість захистити свої права при вирішення заяви про забезпечення позову.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів спрямованих на їх забезпечення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачами дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації.

При цьому, частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Особа, що заявляє про необхідність вжиття заходів забезпечення позову судом, зобов`язана довести зв`язок між неприйняттям таких заходів і утрудненням чи неможливістю виконання судового рішення.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову та перевіривши їх долученими до заяви доказами, суд дійшов висновку, що невжиття таких заходів може в майбутньому істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення, порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, тому з цих підстав заява підлягає до задоволення.

Вид забезпечення позову, запропонований позивачем у клопотанні про забезпечення позову, є співмірним із заявленими в клопотанні вимогами, тому суд з метою забезпечення збалансованості інтересів сторін, з урахуванням прав, за захистом яких позивач звернувся до суду, вважає що доводи позивача щодо необхідності вжиття вказаних заходів забезпечення позову є обґрунтованими та вважає за необхідне забезпечити позов шляхом накладення арешту на майно, а саме, будинок АДРЕСА_1 , який належить на праві приватної власності ОСОБА_3 .

Підстав для встановлення зустрічного забезпечення судом не вбачається.

Керуючись ст. ст. 12,13,149-153, 247, 260-261, 351-354 ЦПК України, суд,-

постановив:

заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову, - задовольнити.

З метою забезпечення позову по справі №450/3229/22 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, заборону відповідачам вчинення дій щодо житлового будинку, вжити заходи забезпечення позову до набрання рішенням суду по справі законної сили, та накласти арешт на нерухоме майно, а саме, на житловий будинок АДРЕСА_1 , що належить на праві приватної власності ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ), шляхом заборони його відчуження, реалізації, передачі іншим особам та переоформлення документів на нього.

Для забезпечення відповідності виконавчого документа надати наступні анкетні дані стягувача та боржників:

- Стягувач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

- Боржник: Приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Баірова Наталія Михайлівна, ЄДРПОУ , місцезнаходження: 79008 Львівська область, м.Львів, вул. Пекарська, 7 оф. 211.

- Боржник: Державне підприємство «СЕТАМ», , місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6.

- Боржник: ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

- Боржник: ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання АДРЕСА_2 .

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки з дати її постановлення.

Копію ухвали суду після її виконання направити всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Львівського апеляційного суду.

СуддяД. А. Кукса