Справа № 309/1990/22
Провадження № 2/309/404/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Піцура Я.Я.

за участю секретаря судового засідання Губаль Г.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Драгівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її брат ОСОБА_4 . Після смерті родичів відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку по АДРЕСА_1 . Вона вступила в управління спадковим майном, однак документально оформити спадщину не змогла через часті хвороби, внаслідок чого їй важко самостійно пересуватися. У зв`язку із скрутним матеріальним становищем та юридичною необізнаністю вона вчасно не подала заяву про прийняття спадщини. 03.02.2022 нею отримано свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частини спадкового майна після смерті батька. Інші 2/3 частини успадкували мати та брат, однак свідоцтва про право на спадщину на цю частину майна не видавалося. Нотаріусом їй відмовлено у вчиненні нотаріальних дій відносно двох інших часток у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду.

Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України просить суд визначити їй додатковий строк терміном в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за померлими ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

Відзиву на позов відповідачем Драгівською сільською радою не подавався.

У судове засідання позивач не з`явилася, позовна заява містить клопотання про розгляд справи без її участі.

У судове засідання представник відповідача Драгівської сільської ради не з`явився, подавши заяву у якій не заперечує проти задоволення позову та просить його розглянути справу без участі представника відповідача (а.с.29).

Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 помер брат позивачки ОСОБА_4 (а.с.5-7, 9-11).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.02.2022 спадкоємцями ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є: його дружина ОСОБА_3 в 1/3 частці; його дочка ОСОБА_1 в 1/3 частці; його син ОСОБА_5 в 1/3 частці. Спадщина на яку видано це свідоцтво складається з житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 . Свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частину спадкового майна видано ОСОБА_1 , на інші 2/3 частки спадкового майна свідоцтво про право на спадщину не видавалося (а.с.8).

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 04.02.2022 власником 1/3 частини майна за адресою АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 (а.с.13).

З інформаційних довідко із Спадкового реєстру вбачається, що за померлими ОСОБА_3 та ОСОБА_5 спадкові справи не заводилися (а.с.26-28).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

А згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 не проживала разом з спадкодавцями ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на момент смерті. Суд бере до уваги твердження позивачки про те, що пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини нею пропущено через хворобу ніг, важкий матеріальний стане та юридичну необізнаність. Вказане свідчить про наявність поважних причини пропуску позивачем шестимісячного строку для подання вказаної заяви.

Враховуючи наведене, а також, що інших спадкоємців які б прийняли спадщину не має та відсутність заперечень щодо задоволення позову від відповідача, суд вважає, що позов слід задовольнити.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 48,51, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Драгівської сільської ради Хустського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканці АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканці АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , тривалістю два місяці, з дня набрання рішенням законної сили.

Судові витрат покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено 12.09.2022 року.

Суддя Хустського

районного суду: Піцур Я.Я.