ПОСТАНОВА

Іменем України

08 серпня 2022 року м. Кропивницький

справа № 399/128/22

провадження № 22-ц/4809/698/22

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: Єгорової С. М. (суддя-доповідач), суддів: Дуковського О. Л., Письменного О. А., розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2022 у складі судді Шульженко В. В.

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і ухвали суду першої інстанції.

24.03.2022 ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , орган опіки і піклування в особі виконавчого комітету Онуфріївської селищної ради, звернувся до суду із заявою, в якій просив визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатною, встановити над нею опіку та призначити опікуном ОСОБА_1 .

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2022 заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , орган опіки і піклування в особі виконавчого комітету Онуфріївської селищної ради, про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення опіки визнано неподаною та повернуто заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що заявником не виконано вимоги, вказані в ухвалі суду від 29.03.2022 року.

19.04.2022 заявником подано заяву про зміну позовних вимог та копії скоригованої заяви у відповідності до кількості сторін у справі, чим фактично не виконано вимогиухвали суду про залишення заяви без руху.

Отже, заявником недоліки заяви не усунуто.

Судом зазначено про встановлений законодавством порядок для надання органом опіки та піклування подання про призначення опікуна, зокрема, ст. 63 ЦК України визначено порядок призначення опікуна або піклувальника, абз. 1 п. 3.1 Правил опіки та піклування затверджених 26.05.1999 №34/166/131/88 зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 17.06.1999 р. за N 387/3680, передбачено, що при призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення норм процесуального права ставить питання про скасування вказаної ухвали суду та направлення справи до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Вказує, що 29 березня 2022 року ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області дану заяву залишено без руху і надано десятиденний термін для усунення недоліків.

В ухвалі про залишення заяви без руху судом вказано, що необхідно вказати у заяві та її копіях обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого ОСОБА_2 не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, зазначити та додати до заяви та її копій докази, що підтверджують вказані обставини, та надати до матеріалів заяви подання органу опіки та піклування щодо можливості призначення ОСОБА_2 опікуна ОСОБА_1 .

Зважаючи на те, що сестра заявника у певній мірі усвідомлює свої дії, але все ж страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, він вирішив змінити позовні вимоги, про що подав відповідне клопотання разом із копіями скоригованих заяв, у відповідності до кількості учасників справи.

Крім того, він направив до суду супровідний лист, у якому вказав, що подання органу опіки та піклування про призначення його піклувальником буде у обов`язковому порядку надано до суду органом опіки та піклування. Відсутність подання не перешкоджає відктриттю провадження та початку розгляду справи, оскільки у відповідності до ч. 1 ст. 297 ЦПК України, у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, чи обставини, що підтверджують дії, внаслідок яких фізична особа, яка зловживає спиртними напоями, наркотичними засобами, токсичними речовинами, азартними іграми тощо, поставила себе чи свою сім`ю, а також інших осіб, яких вона за законом зобов`язана утримувати, у скрутне матеріальне становище.

На підтвердження вказаних у заяві обставин він додав докази, зокрема: копію довідки до акту огляду МСЕК щодо ОСОБА_2 , а також копію висновку про наявність порушення функцій організму, через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі, які підтверджували наявність у ОСОБА_2 порушення функцій організму і доцільність обмеження дієздатності та призначення опікуна.

Суд взагалі не звернув уваги на подані ним докази.

Заявник вважає, що усі вимоги законодавства щодо зазначення відповідних обставин і додання доказів на їх підтвердження ним виконано, адже у заяві про обмеження цивільної дієздатності ОСОБА_2 він вказав, що через вроджені вади зору вона не в змозі самостійно пересуватися і обслуговувати себе.

Валентині присвоєно II (другу) групу інвалідності без закінчення строку інвалідності (безтерміново).

Унаслідок хвороби сестра не може без допомоги одягнутися, приготувати собі їжу, у достатній мірі не може сприймати обставини, що відбуваються навколо неї, оскільки вкрай погано бачить предмети і людей, не може самостійно перебувати на вулиці, оскільки не може зорієнтуватися у просторі.

Відзив на апеляційну скаргу не подано.

Позиція апеляційного суду.

Відповідно до ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч. 4 ст. 19 ЦПК).

Апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (ч. 1 ст. 369 ЦПК).

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій ст. 274 ЦПК України (ч.ч.1-2 ст. 274 ЦПК).

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з наступних підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК).

Відповідно до частини першої статті 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Згідно частини першої статті 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішення суду про це.

Відповідно до статті 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину. Правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун.

Відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун (стаття 1184 цього Кодексу).

Тлумачення зазначених норм права дає підстави стверджувати, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння.

Обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи суд розглядає в окремому провадженні (пункт 1 частини другої статті 293 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Частиною третьою статті 297 ЦПК України передбачено, що у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

У виняткових випадках, коли особа, щодо якої відкрито провадження у справі про обмеження її у цивільній дієздатності чи визнання її недієздатною, явно ухиляється від проходження експертизи, суд у судовому засіданні за участю лікаря-психіатра може постановити ухвалу про примусове направлення фізичної особи на судово-психіатричну експертизу (стаття 298 ЦПК України).

Згідно статті 55 ЦК України опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки.

Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК).

Частиною першою статті 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування або за місцем проживання опікуна чи піклувальника.

Положеннями статті 63 ЦК України закріплено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю; фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою; опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Стаття 293 ЦПК України визначає, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Згідно норм ст. 294 ЦПК України, яка регламентує порядок розгляду справ окремого провадження, під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний роз`яснити учасникам справи їхні права та обов`язки, сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно ст. 184 ЦПК позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Відповідно до ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст.185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвалою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 29.03.2022 заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків заяви. Роз`яснено заявнику, що у разі не усунення зазначених недоліків заяви у встановлений судом строк, вона буде вважатись неподаною та повернута заявникові (а.с.15-16).

Згідно ухвали суду, задля дотримання вимог ст. 297 ЦПК України заявнику необхідно зазначити обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого ОСОБА_2 не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, зазначити та додати до заяви та її копій докази, що підтверджують вказані обставини, та надати до матеріалів заяви подання органу опіки та піклування щодо можливості призначення ОСОБА_2 опікуна ОСОБА_1 .

13.04.2022 ОСОБА_1 подав заяву про зміну позовних вимог, де він просив обмежити цивільну дієздатність ОСОБА_2 , встановити піклування на неюта призначити піклувальником ОСОБА_1 , послався на обставини, якими він мотивує свої вимоги (а.с.18-22).

Додатково заявником зазначено, що подання органу опіки та піклування про призначення його піклувальником буде надано до суду органом опіки та піклування.

Суд першої інстанції формально підійшов до вирішення питання про відкриття провадження, не урахував норми ст. 294 ЦПК України, яка регламентує порядок розгляду справ окремого провадження, при залишенні заяви без руху передчасно висловив позицію щодо доведеності підстав для задоволення її вимог.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Ухвали суду першої інстанції про залишення заяви без руху та про визнання неподаною і повернення заяви на підставі ст. 185 ЦПК України, у зв`язку з тим, що заявником не усунуто у встановлений судом строк недоліки заяви, є формальними, містять передчасні висновки щодо доведеності вимог заяви про визнання фізичної особи недієздатною, не відповідають наведеним нормам процесуального права.

Ухвала Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2022 постановлена з порушенням норм процесуального права, перешкоджає подальшому провадженню у справі, тому відповідно до вимог ст. 374, 379 ЦПК України підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду (вирішення питання про відкриття провадження у справі).

Керуючись ст. 7, 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2022 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді С. М. Єгорова

О. Л. Дуковський

О. А. Письменний