Справа №442/5276/22
Провадження №2/442/1146/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2022 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді Грицай М.М.,

секретар судового засідання Антоненко В.О.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник - адвокат Коцан Р.М., до ОСОБА_2 , треті особи: Приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Кенц-Березюк Іванна Михайлівна, Дрогобицька міська рада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

Позивач, в інтересах якої діє представник - адвокат Коцан Р.М., звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина. Чоловіку на праві власності належала земельна ділянка для ведення садівництва площею 0,0400 га, кадастровий номер :01:044:0320, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку, серія ЯК №832534. Вважає, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини не пропустила, оскільки на час смерті чоловіка проживала разом з ним у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , де ОСОБА_3 був зареєстрований. Останній заповіту не складав. 12.08.2022 звернулася із заявою про отримання спадщини за законом після смерті спадкодавця до приватного нотаріуса. Однак, нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки на час смерті ОСОБА_3 вони з чоловіком були зареєстровані за різними адресами. Син спадкодавця ОСОБА_2 не претендує на прийняття спадщини, не заперечує щодо отримання спадщини матір`ю. Враховуючи вказане, вважає, що причини для пропуску строку на прийняття спадщини є поважними, а тому просить визначити додатковий строк для прийняття такої.

У судове засідання позивач не з`явився, від її представника адвоката Коцана Р.М. надійшла заява про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримують.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, щодо задоволення позовних вимог не заперечує.

Представник Дрогобицької міської ради подав заяву про розгляд справи без участі Дрогобицької міської ради, при прийнятті рішення по даній справі покладається на думку суду.

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює судове рішення про задоволення позову.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Стебницькою міською радою Львівської області від 06.12.2012, актовий запис №179.

Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 від 02.02.1999 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 уклали шлюб 08.06.1995, запис №59, місце реєстрації: Миколаївський районний відділ ЗАГС Львівської області.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 12.02.1999 ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками є ОСОБА_3 , мати ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 21.03.2007 ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її батьками є ОСОБА_3 , мати ОСОБА_1 .

З Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯК №832534 ОСОБА_3 на підставі рішення Стебницької міської ради 18 сесії 5 скликання № 298 від 14.11.2008 є власником земельної ділянки площею 0,0400 га. у межах згідно планом, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 , цільове призначення земельної ділянки - ведення садівництва. Кадастровий номер земельної ділянки :01:044:0320.

Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади (Дрогобицької територіальної громади) від 11.08.2022 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , з 17.05.2012 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 .

З листа приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Кенц-Березюк І.М. від 12.08.2022 за №27/01-16 вбачається, що ОСОБА_1 повідомлено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки з померлим чоловіком за однією адресою зареєстровані не були, а тому не може вважатися такою, що прийняла спадщину.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні вимоги щодо звернення спадкоємця до нотаріуса у межах шестимісячного строку передбачені також Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5. Так, згідно із пунктом 3 глави 10 розділу II вказаного порядку, для прийняття спадщини чи відмови від прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 26.09.2012 № 6-85цс12, від 04.11.2015 року № 6-1486цс15, яка є незмінною.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску шестимісячного строку, позивач зазначила, що такими є юридична необізнаність, тяжкий психологічний стан, пов`язаний з втратою чоловіка. Вважала, що оскільки на час смерті спадкодавця вона проживала разом із ним, то прийняла спадщину.

Аналізуючи зазначені доводи позивача, суд враховує те, що позивач на час смерті чоловіка проживала з ним.

У той же час, суд відхиляє доводи позивача про те, що раптова смерть чоловіка вплинула на їх психоемоційний стан здоров`я, що у свою чергу теж слугувало умовою несвоєчасного звернення до нотаріуса, оскільки на підтвердження цього нею не надано жодних доказів. Верховний Суд у постанові від 20.01.2021 у справі № 752/11156/18-ц висловив позицію, згідно із якою перебування у депресії, у зв`язку зі смертю близької людини, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки глибокі душевні страждання у зв`язку зі смертю близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей. Законодавець, встановлюючи строк для прийняття спадщини тривалістю шість місяців для усіх спадкоємців, очевидно враховував морально-психологічну сторону прийняття спадщини для спадкоємців. З огляду на зазначене, вказані доводи позивача спростовуються позицією ВС та наявними матеріалами справи.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Серявін та інші проти України").

Згідно частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 76-81 ЦПК України, засобами доказування у цивільній справі є письмові, речові і електронні докази, висновки експерта, показання свідків. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача, та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані дакази та аргументи є належними та допустими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

Таким чином, юридична необізнаність спадкоємця, яка вважала, що прийняла спадщину, оскільки проживала з чоловіком на час його смерті, є поважною причиною пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами.

Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб.

Разом з тим, ч.4 ст.206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Керуючись ст. 200, 206, 247, 258, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням суду законної сили, для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 14.10.2022.

Відмінність тексту вступної частини повного рішення щодо зазначення третьої особи - Дрогобицької міської ради з текстом вступної частини короткого рішення, спричинена виправленням, яке слід вважати вірним (ч.7 ст.259 ЦПК України).

Суддя Марія Грицай