Справа № 221/8658/21
Провадження № 2/185/1930/22
У Х В А Л А

05 вересня 2022 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Врона А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд/в`їзд в населені пункти в районі проведення операції об`єднаних сил (антитерористичної операції) на неконтрольованій території України неповнолітньої дитини без дозволу та супроводу одного з батьків,-

ВСТАНОВИВ:

Позовну заяву ухвалою суду від 21 лютого 2022 року було залишено без руху, оскільки вона була подана без додержання вимог передбачених статтями 175, 177 ЦПК України.

Судом надано строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копія ухвали суду від 21 лютого 2022 року доставлена позивачу на електронну скриньку 04 липня 2022 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Окрім цього суд неодноразово намагався повідомити позивача, шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду.

Протягом строку з 21 лютого 2022 по 05 вересня 2022 позивач жодним чином не проявляв інтерес до своєї справи, судом вичерпано всі можливості щодо повідомлення позивача про ухвалу від 21 лютого 2022 та необхідність її виконання.

Суд враховує, що Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні запроваджено воєнний стан. Указами Президента України в подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався. На даний час в країні запроваджено воєнний стан.

Протягом встановленого судом п`ятиденного строку позивач вказані в ухвалі суду недоліки не усунула. Клопотань про продовження процесуального строку, встановленого судом, для усунення недоліків позову відповідно до ст.127 ЦПК України суду не подала.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема Юніон Аліментаріа проти Іспанії від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

При цьому, суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає що, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суду необхідно виходити з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах Осман проти Сполученого королівства від 28.10.1998 року та Круз проти Польщі від 19.06.2001 року.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на виїзд/в`їзд в населені пункти в районі проведення операції об`єднаних сил (антитерористичної операції) на неконтрольованій території України неповнолітньої дитини без дозволу та супроводу одного з батьків- повернути позивачу.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до Дніпровського апеляційного суду апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, в редакції Закону України від 03.10.2017 року, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст. 354 ЦПК України.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона