Справа № 503/861/22
Провадження № 2/503/271/22
05 жовтня 2022 року Кодимський районний суд Одеської області в складі:
головуючого-судді Вороненка Д.В.,
за участю секретаря судового засідання Журби С.П.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,
Позивач подала до суду вище вказаний позов посилаючись на ту обставину, що є власником житлового будинку АДРЕСА_1 , в якому також зареєстровані відповідачі у справі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які не є членами її сім`ї. Однак, відповідачі у вказаному будинку фактично не проживають з 2004 року, але і добровільно з реєстраційного обліку в ньому також не знімаються, чим чинять позивачеві перешкоди у праві користування будинком. Тому позивач подала до суду дану позовну заяву, в якій просить суд визнати відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
05.08.2022 року ухвалою суду позовну заяву позивача було залишено без руху та визначено строк для усунення недоліків позовної заяви.
07.09.2022 року ухвалою суду відкрито провадження за вказаним позовом та справу призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін. Одночасно роз`яснено відповідачу його право у 15 денний строк з дня одержання ухвали про відкриття провадження подати на адресу Кодимського районного суду Одеської області відзив на позов. Копію ухвали надіслано сторонам.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була своєчасно повідомлена належним чином у відповідності до вимог ч.2, 4-5, 13 ст. 128 ЦПК України та наказом Державної судової адміністрації України від 20 вересня 2013 року № 119 «Про реалізацію проекту надсилання судами SMS-повідомлень учасникам судового процесу (кримінального провадження) у місцевих та апеляційних загальних судах», про що свідчить відповідна довідка від 15.09.2022 року. При цьому, позивач подала до суду 05.10.2022 року заяву про розгляд за її відсутності, в якій зазначила про підтримання заявлених позовних вимог та відсутність заперечень проти заочного розгляду справи. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, відповідачем не подано відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зі згоди позивача суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи суд встановив, що позивач ОСОБА_1 є власником житлового будинку з надвірними спорудами (домоволодіння) АДРЕСА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 23.06.2004 року, про що свідчить копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 3942112 від 23.06.2004 року та копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованого 18.04.2019 року за № 164016518. В зазначеному житловому будинку зареєстрований з 29.06.1990 року відповідач ОСОБА_2 , а з 06.10.1993 року також і відповідач ОСОБА_3 , що підтверджується довідкою № 1555 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 31.08.2022 року, а також відповідями-повідомленнями Кодимської міської ради Подільського району Одеської області № 03-17/2350 від 05.09.2022 року та № 03-17/2381 від 06.09.2022 року. Однак, фактично в житловому будинку АДРЕСА_1 відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не проживають з 2004 року, про що свідчить акт, складений 31.08.2022 року депутатом Кодимської міської ради Подільського району Одеської області Заболотною Л.О. та зареєстрований 31.08.2022 року за № 270. При цьому, відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 добровільно з реєстраційного обліку в будинку не знімаються, чим чинять позивачеві перешкоди у праві користування житловим будинком.
Водночас, зі змісту позову виходить, що відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не є членами сім`ї позивача ОСОБА_1 яка є власником житла.
За порівняльним аналізом статей 383, 391, 405 ЦК України та статей 150, 156 у поєднанні зі статтею 64 ЖК України слід дійти до висновку що положення статей 383, 391 ЦК України передбачають право вимоги власника про захист порушеного права власності на жиле приміщення, будинку, квартиру тощо, від будь-яких осіб, у тому числі осіб, які не є і не були членами його сім`ї, а положення статей 405 ЦК України, статей 150, 156 ЖК України регулюють взаємовідносини власника жилого приміщення та членів його сім`ї, у тому числі у випадку втрати права власності власником, припинення з ним сімейних відносин або відсутності члена сім`ї власника без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Відповідно до положень ч.1 ст. 383 ЦК України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб
Згідно ч.1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Водночас із цим ч.2 ст. 5 ЦПК України передбачає, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (постанов Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, пункт 57 та від 7 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц, пункт 72).
В свою чергу нормами ст. 72 ЖК України передбачена можливість визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а ст. 107 ЖК України і ст. 405 ЦК України передбачено підстави саме втрати права користування житлом (жилим приміщенням).
Ураховуючи вище викладене суд вважає, що позов обґрунтований у зв`язку з чим його необхідно задовольнити у повному обсязі, а відповідачів необхідно визнати такими, що втратили право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Крім цього, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір сплачений останнім за подання до суду позовної заяви.
Керуючись ст. 258, 259, 264, 265, 280 ЦПК України, ст. 383, 391 ЦК України, суд
Позов ОСОБА_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 , до ОСОБА_2 а; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП невідомий, та ОСОБА_3 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП невідомий, про визнання осіб такими, що втратили право користування житлом, задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , судовий збір в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Кодимським районним судом Одеської області за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Суддя Д.В. Вороненко