Справа №:755/2711/22
Провадження №: 4-с/755/107/22
У Х В А Л А

"06" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Яхно П.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, клопотання приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозова Олександра Миколайовича про застосування зустрічного забезпечення, що подане в межах розгляду скарги ОСОБА_1 , особа, дії якої оскаржуються: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозов Олександр Миколайович, заінтересована особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія СЕВЕКО», заінтересована особа - суб`єкт оціночної діяльності - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , на дії та рішення приватного виконавця, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває зазначена скарга на дії та рішення приватного виконавця.

05.10.2022 до суду надійшло клопотання приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозова Олександра Миколайовича про застосування зустрічного забезпечення. В обґрунтування клопотання останній посилається на те, що якщо суд все ж таки вважає, що під час розгляду скарги на дії приватного виконавця є застосовний такий захід, як забезпечення позову, то в такому випадку, контроль за виконанням судового рішення здійснюється за правилами загального позовного провадження. Та виходить за межі спеціальної, скороченої процедури розгляду скарги. В такому разі цілком є цілком застосовний захід зустрічного забезпечення. Оскільки контроль за виконанням судового рішення, це не контроль за самим виконавцем, а контроль саме за процедурою, де права як стягувана так і боржника повинні бути певною мірою врівноважені. Метою такого контролю є саме забезпечення повного та справедливого виконання судового рішення, яке набрало законної сили. Тобто, вирішуючи питання про права однієї сторони, не допустимо нехтувати правами іншої. Оскільки будь-яке надмірне втручання в процедуру виконавчого провадження, особливо через надмірний формалізм, шкодить самій суті інституту виконання судового рішення, а ініціювання нового позовного, судового процесу при вже існуючому рішенні на користь стягувана, несумісне з принципом верховенства права, оскілки впливає на законні інтереси стягувана в отриманні присудженого. Враховуючи вимоги п. 11 ст. 150 ЦПК 11 де: не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру. А, згідно останнього абзацу п. 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Мінюсту 29.09.2016 № 2831/5, у разі зупинення електронного аукціону (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронного аукціону переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронному аукціоні майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупиненого електронного аукціону мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою.А також враховуючи ті обставини, що аукціон відбувся, ще станом на 04.10.2022 року та і наразі триває процедура розрахунку за придбане майно, а також те що вже троє учасників торгів відмовилися сплатити суму за придбане майно (один з яких є сином боржника), що в свою чергу дає підстави вважати, що учасники аукціону, які відмовилися від сплати за придбане майно, діяли свідомо та упереджено саме на користь боржника, піднявши необґрунтовано велику ціну аукціону в 318 разів перевищуючу стартову ціну, саме з метою затягування процесу визначення реального переможця. Оскільки кожному переможцю надається 10-ть банківських днів (два календарних тижні для розрахунку за придбане майно), у разі не сплати переможцем визначається наступний учасник. який запропоновував найвищу ціну. Таким чином, вже 4-й місяць не може бути визначений реальний покупець. А у зв`язку з тим, що реалізація м піна боржника зупинена, то взагалі існує загроза фактичного зривання торгів (визнання такими, що не відбулися), оскільки під час зупинення торгів на стадії визначення переможця, учасники можуть відмовитися від сплати та анулювати свої ставки. Тобто, забезпечення позову у вигляді зупинення торгів, несе реальну загрозу того, що такі торги можуть не відбутися, через відмову реальних покупців у зв`язку із тривалою процедурою і їх зупиненням. На момент зупинення торгів, ставка покупця складає 3 500 500.99 грн.. що є достатнім для повного забезпечення виконання вимог за зведеним виконавчим провадженням та фактичного виконання судових рішень.

У судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Суд, вивчивши мотиви поданого клопотання, матеріали скарги, приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Так, згідно ч.4 ст. 154 Цивільного процесуального кодексу України зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

При цьому, суд вважає наголосити приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозову О.М. на тому, що згідно з п. 15 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» від 07.02.2014 № 6, при розгляді скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд не вправі вжити заходів забезпечення скарги (аналогічно забезпеченню позову) шляхом зупинення виконавчого провадження, зупинення дії оскаржуваного рішення тощо, оскільки зазначене не є повноваженнями суду, а є виключним повноваженням державного виконавця, яке може бути оскаржено до суду. Разом із тим, до завершення розгляду скарги при наявності для цього підстав суд може зупинити стягнення на підставі виконавчого листа.

Статтями 34, 35 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключні обставини, що зумовлюють зупинення вчинення виконавчих дій.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зупиняє вчинення виконавчих дій у разі зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа.

Так, судом в ухвалі суду від 08.09.2022 не були ужиті заходи забезпечення позову, а судом було зупинено реалізацію арештованого майна боржника ОСОБА_1 за лотом № 510125, тобто вчинені дії щодо зупинення стягнення на підставі виконавчого документу, що не є тотожним із забезпеченням позову.

При цьому, при вирішенні вказаного питання суд керувався приписами ч. 9 ст. 10 Цивільного процесуального кодексу України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Виходячи із викладеного, вивчивши заяву про застосування зустрічного забезпечення, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про застосування зустрічного забезпечення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 2, 154, 258, 260, 261, 352, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, Законом України «Про виконавче провадження», суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозова Олександра Миколайовича про застосування зустрічного забезпечення, в межах розгляду скарги ОСОБА_1 , особа, дії якої оскаржуються: приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Сивокозов Олександр Миколайович, заінтересована особа: товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія СЕВЕКО», заінтересована особа - суб`єкт оціночної діяльності - фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , на дії та рішення приватного виконавця - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвала суду першої інстанції оскаржується в апеляційному порядку окремо від рішення суду у випадках, передбачених ст. 353 ЦПК України та в строки встановлені ст. 354 ЦПК України.

Суддя: