Справа № 308/8142/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 серпня 2022 року м. Ужгород
Ужгородський міськрайопний суд Закарпатської області
у складі: головуючого судді Крегул М.М.,
за участю секретаря судового засідання Тимко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді, заяву виконувача обов`язків начальника управління Мішко Є. про відстрочення виконання рішення суду, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради про стягнення грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку, -
Виконувач обов`язків начальника управління комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради Мішко Є. вернувся до суду з заявою про відстрочення виконання рішення суду, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради, про стягнення грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 14.12.2021року апеляційну скаргу Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради залишено без задоволення, а рішення Ужгородського міськрайонного суду від 18.12.2020року - без змін.
Представник заявника Мішко Є. у поданій до суду заяві також вказує, що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Комунальна установа «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради за організаційно-правовою формою є комунальною установою.
Положенням про Комунальну установу «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради, затвердженого рішенням Закарпатської обласної ради від 25.02.2021 року №171 визначено, що організаційно правова форма Управління: комунальна некомерційна установа (п.2.4. Положення). Управління є розпорядником коштів третього ступеня, рахунки якого відкриваються в органах казначейства відповідно до мережі (п.6.3. Положення).
Відповідно до Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №228 від 28.02.2002р. фінансування бюджетної установи здійснюється відповідно кошторису та плану асигнувань.
План асигнувань загального фонду бюджету є невід`ємною частиною кошторису і затверджуються разом із цим кошторисом та визначає обсяг помісячних напрямів витрачання бюджетних коштів, в тому числі коштів на оплату праці та нарахування на оплату праці.
Окрім того заявник вказує і на те, що постановою Кабінету Міністрів України №211 від «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами) на всій території України запроваджено карантин з 12.03.2020. Також. Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» вирішено установити з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COV1D-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 19 грудня 2020 р. до 28 лютого 2021 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України. Розпорядженням Кабінету Міністрів України №338-р від 25.03.2020року (зі змінами) «Про переведення єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації» з урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS- CoV-2. висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико-біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення та відповідно до статті 14 та частини другої статті 78 Кодексу цивільного захисту України установлено для єдиної державної системи цивільного захисту на всій території України режим надзвичайної ситуації до 28 лютого 2021 року.
Посилаючись на вказані нормативні акти представник заявника зазначає, що режим надзвичайної ситуації, спричинений коронавірусом SARS-CoV-2, є надзвичайною подією, яка унеможливлює здійснення господарської діяльності у звичайному режимі, що свідчить про наявність виняткових (особливих) і непереборних обставин, через які істотно ускладнюється виконання судового рішення по справі №308/8142/20.
Також у заяві Мішко Є зазначає, що запровадження в Україні карантинних заходів та встановлення ряду заборон, які негативно впливають на здійснення господарської діяльності багатьох підприємств, є загальновідомою обставиною, яка не підлягає доказуванню.
Між тим, запровадження в Україні карантинних заходів та встановлення ряду заборон, які негативно впливають на здійснення господарської діяльності багатьох підприємств, є загальновідомою обставиною, яка не підлягає доказуванню.
Вказує, що рішенням Закарпатської обласної ради від 18.03.2020 №1713 «Про тимчасове припинення нарахування орендної плати» вирішено з 11 березня 2020 року та до закінчення заходів щодо запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не здійснювати нарахування орендної плати за нерухоме майно, що передано в користування підприємствам, установам, організаціям та іншим особам за ставками орендної плати, визначеними згідно з Методикою розрахунку і порядку використання плати за оренду майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, затвердженої рішенням обласної ради від 16.03.2006 №724 (зі змінами та доповненнями),що призвело до зменшення надходжень від орендної плати. У свою чергу, зменшення фінансового навантаження на підприємства, установи, організації та інших осіб, які орендують майно спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, шляхом зупинення нарахування орендної плати з 11.03.2020, призвело до зменшення надходжень від орендної плати.
Крім того, Пунктом 10 протоколу від 11.03.2020 №1 Регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Комунальній установі «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради доручено на постійній основі забезпечувати проведення в адміністративних будівлях, що знаходяться на балансі Управління, превентивних заходів дотримання санітарно-гігієнічних вимог до регламентованого мікроклімату та режиму вологого прибирання з використанням засобів дезінфекції, а також доручено забезпечити наявність в санвузлах адміністративних будівель миючих та дезінфікуючих засобів з метою дотримання працівниками та відвідувачами санітарно-гігієнічних вимог. Управлінням придбано необхідні захисні та дезінфікуючі засоби на загальну суму 283 430,62 гривень.
Водночас, з метою обмеження доступу до адміністративних будівель Управління для сторонніх осіб, в тому числі осіб з ознаками респіраторних захворювань, Управлінням забезпечено цілодобову охорону будівель що знаходяться за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 на підставі укладених договорів про надання послуг з охорони. Вартість таких послуг складає 35 739,00 гривень.
Таким чином, загальна сума коштів, направлених Управлінням на запобігання поширенню коронавірусної хвороби СОУШ-19, які не були попередньо заплановані та передбачені кошторисом Управління, складає 319 169,62 гривень.
Заявник стверджує, що реалізація стягнення з Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради, як з установи, на яку покладені обов`язки щодо організації дотримання санітарно-гігієнічних правил і норм, коштів у розмірі 341 743, 18 грн. за рішенням суду, може загрожувати також застосуванням адміністративної відповідальності до установи, оскільки у такому випадку виникне ситуація, за якої боротьба з коронавірусною хворобою стане неможливою.
Таким чином, заявник вважає, що виконання рішення суду у справі №308/8142/20 в частині стягнення на користь ОСОБА_1 грошових кошів шляхом встановлення судом відстрочення виконання судового рішення є єдиним можливим способом зберегти пропорційність між несприятливими наслідками для Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради, як боржника, який зобов`язаний виконати судове рішення, та відновленням порушених прав ОСОБА_1 , якій належить виплати заробітну плату за час вимушеного прогулу, без повного зупинення діяльності Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради та порушення бюджетного законодавства в частині цільового використання коштів.
У зв`язку з наведеним у заяві представник управління комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради Мішко Є. просить суд відстрочити виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.12.2020року у справі № 308/8142/20 до завершення дії карантину на території України.
29.04.2022 р. через канцелярію Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області позивачем ОСОБА_1 було подано відзив на заяву про відстрочення виконання рішення суду, в якому зазначає, що наведені заявником обставини не свідчать про неможливість виконання ним рішення суду. Зокрема, заявник не надав суду доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, виняткових обставин, що ускладнювали та продовжують ускладнювати своєчасне та повне виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду від 18.12.2020 року у цивільній справі № 308/8142/20.
ОСОБА_1 вказує, що посилання заявника на те, що розстрочення виконання рішення суду сприятиме дотриманню справедливого балансу між інтересами сторін є безпідставним, оскільки, встановлений судом розмір виплати в сумі 341743,18 грн. не може викликати ризик суттєвого погіршення фінансового стану чи банкрутства підприємства, а сам факт невиплати працівнику компенсації за невикористану щорічну відпустку протягом двох років після порушення його трудових прав, незважаючи й на судове рішення, що набрало законної сили, вже свідчить про грубе порушення Комунальною установою принципу збалансованості інтересів сторін.
ОСОБА_1 з урахуванням наведенного у відзиві просить суд відмовити у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду від 18.12.2020 року по справі № 308/8142/20.
04.03.2022 року та 29.04.2022 року були подані клопотання предстанвиком комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради Попова О. про відкладення розгляду справи за заявою виконувача обов`язків начальника управління комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради Мішко Є.
У дане судове засідання призначене судом представник заявника не з`явився повторно. Однак, суд констатує, що заявник будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду заяви повторно не забезпечив явку свого представника в судове засідання.
Позивач по справі ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду заяви, однак, 03.05.2022 року через канцелярію суду подала заяву, в якій просить суд розглянути цивільну справу без її участі.
Таким чином, суд вважає за можливе розглянути заяву виконувача обов`язків начальника управління комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради Мішко Є. у відсутності заявника і інших учасників, повідомлених у відповідності до вимог ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувана чи виконавця(у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.
Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.12.2020 року, яке постановою Закарпатського апеляційного суду від 14.12.2021 року залишено без змін, позов ОСОБА_1 до Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради про стягнення грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку задоволено, ухвалено стягнути з Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради (Код , юридична адреса: 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Ш. Петефі, 14) на користь ОСОБА_1 суму грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку у розмірі 62245,39 (шістдесят дві тисячі двісті сорок п`ять гривень 39 копійок); стягнути з Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради (Код , юридична адреса: 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Ш. Петефі, 14) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки при звільненні у розмірі 279 497,79 (двісті сімдесят девять тисяч чотириста дев`яносто сім гривень 79 копійок).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання п самої або членів її сім ї. її матеріальний стан; 3)стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Аналогічне право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно з якою сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо).

Тобто, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Судом встановлено, що підставою відстрочення виконання рішення суду в.о. начальника управління Мішко Є. комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради зазначив запровадження на території України карантину для запобігання поширенню коронавірусної хвороби, у зв`язку з чим вважають вказане надзвичайною подією, яка унеможливлює здійснення господарської діяльності у звичному режимі, призвела до зменшення надходжень від орендної плати, придбання необхідних захисних та дезінфікуючих засобів.

З матеріалів справи встановлено, що пунктом 12 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України передбачено, що бюджетні установи - органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету.

У судовому засіданні встановлено та не заперчується учасниками справи, зокрема відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань Комунальна установа «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради за організаційно-правовою формою є комунальною установою.

Виходячи із вимог ст. 435 ЦПК України і 33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і порядок, передбачений чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Така правова позиція є відображенням правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2019 р. у справі № 796/43/2018.

Отже, при вирішенні заяви сторони у справі про відстрочення виконання судового рішення суду потрібно мати на увазі, що відповідно до статті 435 ЦПК України їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувану, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Крім того, під час вирішення питання про відстрочення виконання рішення суду обов`язково мають враховуватись також інтереси сторони, на користь якої ухвалене рішення, тобто стягувача.

Так, згідно положень статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України, судове рішення є обов`язковим до виконання.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси громадян і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс.

Таким чином, право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.

З аналізу положень законодавства вбачається, що відстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і порядок, передбачений чинним законодавством. При цьому, відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Відповідно до статей 12,81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Ураховуючи наведене вище, суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження наявності виняткових обставин, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Вищенаведені заявником обставини не є підставою для відстрочення виконання рішень в розумінні статті 435 ЦПК України.

Доводи заявника про те, що необхідність виконання рішення суду зумовлює фактичне припинення роботи установи, в тому числі зменшення доходів, суд оцінює критично, оскільки заявником не надано доказів про наявність причинно-наслідкового зв`язку між вказаними обставинами та наявністю заборгованості по заробітній платі. Також боржником не підтверджено належними та допустимими доказами настання покращення фінансового стану установи за період відстрочки, яке призведе до виконання судового рішення на користь стягувана.

Крім того, слід звернути увагу, що спірні правовідносини між сторонами тривають понад 2 роки. Станом на день розгляду заяви відомостей про виконання частково рішення суду не надано.

Наведені обставини свідчать про довготривалість цих правовідносин, а тому відстрочення виконання судового рішення, яке набрало законної сили, повторно призведе до порушення прав та законних інтересів стягувача ОСОБА_1 , що суперечитиме принципу обов`язковості виконання судових рішень та принципу правової визначеності.

Системний аналіз норм ЦПК України свідчить про те, що при вирішенні заяви державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення.

Вказане узгоджується з Постановою Верховного Суду від 30 жовтня 2019 року у справі №2-1230/11.

З огляду на вищенаведене, розстрочення виконання рішення можливе судом лише у виключних випадках за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у строк встановлений судом, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

Такі обставини повинні виникнути після ухвалення судового рішення та мають бути об`єктивними, такими що не залежать від волі сторін.

Заявником не доведено наявність жодних виняткових обставин, що виникли в ході виконання рішення суду та мають особливий характер і ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим, з наявністю яких ст. 435 ЦПК України пов`язує можливість здійснити розстрочення або відстрочення виконання судового рішення.

З огляду на наведене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному розгляді справи, суд не знаходить підстав для відстрочення виконання рішення суду з огляду на те, що покликання заявника на скрутне матеріальне становище установи, придбання необхідних захисних та дезінфікуючих засобів, як на підставу для відстрочення виконання судового рішення, не є винятковою обставиною у розумінні статті 435 ЦПК України, матеріальний стан боржника враховується, коли таким є фізична особа, тому у задоволенні заяви відмовляє.

З огляду на викладене, суд приходить до переконання, що у задоволенні заяви відповідача Комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради про відстрочення виконання рішення суду слід відмовити.

Керуючись ст.260,261,435,353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви виконувача обов`язки начальника управління Мішко Є. про відстрочення виконання рішення суду, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до комунальної установи «Управління спільною власністю територіальних громад» Закарпатської обласної ради про стягнення грошової компенсації за невикористану щорічну відпустку та середнього заробітку за час затримки розрахунку - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її отримання безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду М.М. Крегул