Справа № 308/7015/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніки Василівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніка Василівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 червня 2022 року. У вказаній ухвалі позивачу було вказано на недоліки, а саме на те, що:

Позивачем пред`явлено позов до спадкоємців померлого боржника ОСОБА_4 , а саме - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 . Як на підставу звернення і даним позовом до вказаних відповідачів, позивач посилається нате, що вказані особи проживали разом із відповідачем на день його смерті, про що свідчить відмітка про прописку в паспортному документі. Разом із тим, на підтвердження того, що вказані особи прийняли спадщину за померлим ОСОБА_4 , матеріали позовної заяви не містять.

Зі змісту відповіді наданою Першою Ужгородською нотаріальною конторою, вказується що претензія банку до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , зареєстрована, та заведена спадкова справа №47/2021.

Обґрунтовуючи заявлення вимог саме до вказаних осіб, позивач посилається на положення як 1281, так і 1268 ЦК України, при цьому зазначає, що спадкоємці мали право подати заяву про прийняття або про відмову від прийняття спадщини у строк з 30-09-2020 року по 30-03-2021 року.

В ухвалі вказано на те, що зі змісту відповіді наданої Першою Ужгородською нотаріальною конторою, вказується що претензія банку до спадкоємців померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , зареєстрована, та заведена спадкова справа №47/2021, датована 24.02.2021. Таким чином, станом на день подання позову відомостей про прийняття чи відмову від прийняття спадщини за померлим, позивачем до суду не надано. Відомості від нотаріальної контори, на підтвердження того, що відповідачі зверталися із вказаними заявами станом на 30.03.2021 року відсутні. Також, що відсутнє підтвердження, того що за такою інформацією позивач звертався до нотаріальної контори.

Позивачу було вказано на те що до суду слід надати відповідні докази та мотивувати підстави за яких позов пред`явлено саме до вказаних у позовній заяві відповідачів.

В ухвалі було вказано і на те, що в позові не наведено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідачів, не зазначено підстав вважати вказаних осіб спадкоємцями позичальника, не визначено родинні відносини позичальника та відповідачів, позивачем не зазначено у позові та не надано суду жодних доказів щодо вартості майна, прийнятого спадкоємцями у спадщину, як не зазначено і не надано суду доказів, що підтверджують вказані обставини.

В ухвалі від 20.06.2022, зазначено, що до клопотання про витребування доказів не долучені відомості про неможливість та складність отримання доказів особисто або іншою особою, яка бере участь у справі, а також не надано відомостей про те, які вжиті ними заходи для отримання доказів самостійно, крім того, вказане клопотання не конкретизовано (який саме конкретний державний орган чи установа), що унеможливить його виконання. Позивач зазначає, що не має правових підстав на отримання інформації щодо повного кола спадкоємців померлого позичальника та успадкованого майна, у зв`язку з чим просить витребувати спадкову справу.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху, зазначено, що з матеріалів позову взагалі не вбачається, що будь-ким отримане свідоцтво про право на спадщину і що позивач звертався з таким запитом до нотаріальної контори і отримував відповідь або намагався самостійно отримати інформацію щодо кола спадкоємців, наприклад, шляхом звернення до Реєстратора для отримання витягу або інформаційної довідки зі Спадкового реєстру в порядку, передбаченого Положенням про Спадковий реєстр, затвердженого наказом Міністерства юстиції від 07.07.2011 №1810/5.

Окрім того, в ухвалі вказано і на те, що у підтвердження позовних вимог до матеріалів позовної заяви додано розрахунок заборгованості, при дослідженні якого встановлено, що такий оформлений неналежним чином та не завірений, а містить лише підпис невідомої особи. Витяг з Умов та правил надання банківських послуг також не завірений належним чином та містить лише підпис. Так, дана обставина не дає змоги ідентифікувати особу, що його підписала. Позивачу, слід вказати прізвище та ініціали посадової особи що, його підписала, із зазначенням дати такого підписання. Так, було вказано на те, що позивачу слід подати до суду копії документів, що додаються до позовної зави завірені належним чином відповідно до норм ЦПК України.

Для усунення вказаних недоліків позивачу було надано час, а саме пять днів з моменту отримання ухвали про залишення позовної зяви без руху.

12.07.2022 від представника позивача по справі на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надійшла заява. Згідно вказаної зави, представник позивача просить надає для приєднання до матеріалів позовної заяви належним чином завірені копії довіреності представника позивача.

Зі змісту заяви вбачається, що доводи щодо обгрунтованості предявлення вимог до відповідачів зводяться до наведених в позовній заяві.

Разом із тим, представник позивача вказує на те, що «Для встановлення спадкоємців просимо суд прийняти до розгляду клопотання про подання запиту до нотаріальної контори та органів місцевого самоврядування (для встановлення фактичних спадкоємців) яке було підготовлено та направлено Банком». Вказане свідчить про те, що позивачу не відоме коло спадкоємців за померлим позичальником ОСОБА_4 , на момент звернення до суду із даним позовом.

При цьому, з приводу клопотання про витребування доказів, представником позивача наведені аналогічні підставі, на які містяться посилання і в клопотанні доданному до позовної заяви. Жодних інших доказів на підтвердження доводів як самого клопотання про витребування доказів, так і позовної заяви до заяви про усунення недоліків, додано не було.

Разом із тим слід констатувати, що інші недоліки на які вказано в ухвалі від 20.06.2022 позивачем не усунуто, клопотання про продовження процессуального строку (для усунення недоліків позовної заяви) представником позивача не подано.

Таким чином, недоліки на які було вказано в ухвалі суду про залишення позовної заяви станом на 28.07.2022 року усунуто не було.

Відповідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В даному випадку позивач, отримавши ухвалу суду про залишення позову без руху та будучи обізнаний із встановленим судом строком для усунення недоліків позовної заяви міг, усунути вказані у ній недоліки, або скористатися своїм правом на подання клопотання про продовження вказаного строку. Клопотань про продовження такого строку не подавала.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

При цьому, право кожної особи на звернення до суду за захистом порушених прав, свобод чи інтересів слід розуміти у праві такої особи на подання відповідних документів та доказів, певне обґрунтування позовних вимог у тій мірі, в якій вона вважає за необхідне, оскільки одним із визначальних принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, а особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Аналіз судової практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби (справа «Мушта проти України», заява №8863/06, рішення від 18.11.2010, пункти 37-38; Справа "Golder v. The United Kingdom", заява №4451/70, рішення від 21.02.1975, пункт 38).

Суд вважає за необхідне вказати на те, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (Справа «Надточій проти України», заява № 7460/03, рішення від 15.05.2008, пункт 26; див. серед інших рішень та mutatis mutandis, "Кресс проти Франції" (Kress v. France), [GC], no.39594/98, п.72, ECHR 2001-VI; "Ф.С.Б. проти Італії" (F.C.B. v. Italy), рішення від 28.08.1991, Серія A no. 208-B, п.33; "Т. проти Італії" (Т. v. Italy), рішення від 12.10.1992, Серія A no.245-C, п.26; та "Кайя проти Австрії" (Kaya v. Austria), no.54698/00, п.28, від 08.06.2006).

Зазначені в ухвалі недоліки не є суто формальними, оскільки перешкоджають дотримання судом приписів ЦПК України.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань (у даному випадку щодо відкриття провадження без доданих до позовної заяви копій всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб) не відповідає таким засадам (принципам) судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Таким чином суд констатує, що недоліки позовної заяви на які було вказано в ухвалі від 20.06.2022 року, позивачем не усунуто.

При цьому, клопотань про продовження строку для усунення недоліків позивачем не подавалось.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Окрім того, право позивача на судовий захист не порушено, оскільки повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до суду в загальному порядку після усунення недоліків, про що вказав місцевий суд в ухвалі у даній справі, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Балагурак Вероніки Василівни до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення боргу кредитором спадкодавця,- визнати неподаною та повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Учасник справи,якому повнаухвала судуне булавручена удень їїпроголошення абоскладення,має правона поновленняпропущеного строкуна апеляційнеоскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання) безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України від 03.10.2017 року № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією кодексу.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош