П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2022року м. Київ

Справа № 758/14872/21

Провадження № 22-ц/824/6632/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

учасники справи:

позивач- Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Таск-Інвест»,

відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Матрікс Україна»,

розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна та повернення майна,

В С Т А Н О В И В:

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» (далі - ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест») звернулось до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Рєвєрс» (далі - ТОВ «Компанія «Рєвєрс»), ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Матрікс Україна» (далі -

ТОВ «Матрікс Україна»), у якій просив:

1) визнати договір купівлі-продажу нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 114) (в літ. А), загальною площею 192,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_1 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н. недійсним, повернувши зазначене приміщення у власність ТОВ «Компанія «Рєвєрс»;

2) визнати договір купівлі-продажу нежилого приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 116) (в літ. А), загальною площею 129,6 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_1 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н. недійсним, повернувши зазначене приміщення у власність ТОВ «Компанія «Рєвєрс»;

3) визнати договір купівлі-продажу нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 113) (в літ. А), загальною площею 149,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_2 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н. недійсним, повернувши зазначене приміщення у власність ТОВ «Компанія «Рєвєрс».

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року позовну заяву ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна залишено без руху. Надано позивачу десятиденний строк з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, які зазначені в цій ухвалі.

Ухвала мотивована тим, що позивачем сплачено судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру, в той час за вимоги майнового характеру позивач судовий збір не сплатив. Тому, позивачу необхідно зазначити ціну позову та заплатити відповідний розмір судового збору за вимоги майнового характеру.

18 січня 2022 року позивач надіслав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначив, що він вимоги майнового характеру не заявляє, та згідно з Законом України «Про судовий збір» сплатив судовий збір за вимоги немайнового характеру, тому просив відкрити провадження у справі.

Короткий зміст оскаржуваної ухвали

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року позовну заяву ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна повернуто позивачу разом з заявою про забезпечення позову.

Роз?яснено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Визнаючи неподаною та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, що має наслідок визнання неподаною та повернення позовної зави, згідно правил частини третьої статті 185 ЦПК України.

Короткий зміст вимог та доводів апеляційної скарги

09 лютого 2022 року ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» через засоби поштового зв?язку подало до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року та направити справу до суду першої інстанції для вирішення по суті.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо наявності у позовних вимогах ознак майнового характеру та, відповідно, сплатою позивачем судового збору не у належному розміру, невірно застосував положення Закону України «Про судовий збір», внаслідок чого ухвалив рішення про повернення позовної заяви. Заявник зазначає, що заявлення вимоги про визнання недійсним оспорюваного договору одночасно із вимогою про відновлення становища, яке існувало до порушення права, відповідає висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17.

Рух апеляційної скарги та матеріалів справи

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 14 лютого 2022 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року витребувано з Подільського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 758/14872/21 за позовом ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна.

11 травня 2022 року матеріали цивільної справи № 758/14872/21 за позовом

ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс»,

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна надійшли до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 травня 2022 року клопотання

ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Подільського районного міста Києва від 24 січня 2022 року задоволено та поновлено його.

Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року у справі за позовом ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа -

ТОВ «Матрікс Україна», про визнання недійсними договорів купівлі-продажу нерухомого майна.

Копію ухвали про відкриття провадження разом з копією апеляційної скарги та доданими до неї матеріалами надіслано учасникам справи і встановлено їм строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу тривалістю десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження, оскільки апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 ЦПК України, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (частина друга стаття 369 ЦПК України).

Доводи інших учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Позиція Київського апеляційного суду

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з огляду на таке.

Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми матеріального права

У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала місцевого суду відповідає.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Колегія суддів відхиляє аргументи апеляційної скарги з таких підстав.

Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких установлена в належній судовій процедурі та формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному обсязі та забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі статтею 13 Конвенції.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначав, що право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати легітимну мету та гарантувати пропорційність між їх використанням і такою метою (§ 22, рішення ЄСПЛ у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

До Подільського районного суду міста Києва надійшов позов ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» до ТОВ «Компанія «Рєвєрс», ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 , третя особа - ТОВ «Матрікс Україна», у якому позивач просив визнати недійсними договори купівлі-продажу нерухомого майна та повернути майно ТОВ «Компанія «Рєвєрс».

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Відповідно до практики ЄСПЛ на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (рішення у справі «Голднер проти Сполученого Королівства» від 21 лютого

1975 року, серія A № 18, пункт 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Однак право доступу до суду не може бути обмежене таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та дотримуватися пропорційності між використаними засобами та досягнутими цілями (рішення у справі «Герен проти Франції» від 29 липня 1998 року, § 37, рішення у справі Мельник проти України від 28 березня 2006 року, заява № 23436/03).

ЄСПЛ зауважив, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із цим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «De Geouffre de la Pradelle v. France» від 16 грудня 1992 року).

Вимоги та зміст позовної заяви містяться у статті 175 ЦПК України.

Перелік документів, що додаються до позовної заяви визначені статтею 177 ЦПК України.

Зокрема, пункт 3 частини третьої статті 175 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

А за правилами частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Зі змісту заявлених позовних вимог вбачається, що позивачем ставить питання про:

1) визнання недійсними договорів купівлі-продажу:

- нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 114) (в літ. А), загальною площею 192,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_1 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н.;

- нежилого приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 116) (в літ. А), загальною площею 129,6 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_1 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н.;

- нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 113) (в літ. А), загальною площею 149,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ТОВ «Компанія «Рєвєрс» та ОСОБА_2 20 січня 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Тюріною Б. Н.;

2) повернення у власність ТОВ «Компанія «Рєвєрс»:

- нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 114) (в літ. А), загальною площею 192,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежилого приміщення з № 1 по № 11 (групи приміщень № 116) (в літ. А), загальною площею 129,6 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ;

- нежилого приміщення з № 1 по № 13 (групи приміщень № 113) (в літ. А), загальною площею 149,4 кв.м, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 .

Таким чином, ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» заявлено три позовні вимоги немайнового характеру (визнання недійсними трьох договорів купівлі-продажу нежилих приміщень) та три вимоги майнового характеру (повернення нежилих приміщень у власність).

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості

Київський апеляційний суд перевіривши позовну заяву на дотримання вимог статті 175 та частини четвертої статті 177 ЦПК України, дійшов висновку про те, що вона не відповідає правилам пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України, оскільки у ній не зазначено ціни позову щодо вимог майнового характеру та не сплачено судових збір за такі вимоги (частина четверта стаття 177 ЦПК України).

Позивачем сплачено судовий збір лише за кожну вимогу немайнового характеру.

За правилами частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, Київський апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» під час подання позовної заяви не дотримано вимоги статей 175 та 177 ЦПК України, внаслідок чого обґрунтовано залишив позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, вказаних в увалі суду.

З матеріалів справи відомо, що 18 січня 2022 року ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» надіслало до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій зазначило, що товариство вимоги майнового характеру не заявляє, та згідно з Законом України «Про судовий збір» сплатив судовий збір за вимоги немайнового характеру, тому просив відкрити провадження у справі.

Надаючи оцінку аргументам наведеним у заяві про усунення недоліків та аргументам, наведеним в апеляційній скарзі, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Предмет позову - це безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

У позовній заяві позивачем викладено прохальну частину позову, що за своєю природою є змістом позовних вимог та у свою чергу є предметом позову.

ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» просить 1) визнати недійсними 3 (три) договори купівлі-продажу нежилих приміщень та 2) повернути спірні 3 (три) нежилі приміщення у власність.

За наведених обставини, судом достовірно встановлено, що позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру (визнання недійсними трьох договорів купівлі-продажу нежилих приміщень) та три вимоги майнового характеру (повернення нежилих приміщень у власність).

Таким чином, є безпідставні аргументи заявника про те, що ним заявлено вимоги лише немайнового характеру.

Колегія суддів не приймає аргументи заявника про те, що повернення спірних нежилих приміщень відповідає обраному позивачем способу захисту порушеного права та відновить його порушені права та інтереси, оскільки це питання повинно вирішуватися під час розгляд справи по суті, а не під час вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Вирішення цього питання на стадії відкриття провадження у справі, порушуватиме принцип диспозитивності цивільного судочинства, встановленого статтею 13 ЦПК України

За правилами частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Установивши, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, викладені судом в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 29 жовтня 2021 року, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок про визнання позовної заяви неподаною та повернув її.

Разом з цим, колегія суддів роз?яснює та звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Висновки за результатом розгляду апеляційної скарги

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

За правилами частини першої статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу ТОВ «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» без задоволення, а ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року - без змін, оскільки підстави для скасування судового рішення відсутні.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381, 382, 383 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Таск-Інвест» залишити без задоволення.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року залишити без змін.

Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна