У Х В А Л А

щодо прийняття позовної заяви

22.08.2022 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду

Вінницької області Шепель К.А.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ "Енера Вінниця" про "визнання навмисного знущання відповідача в своїй відповіді від 13 липня 2021 року над законами України та стягнення за це шкоди", -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 18 серпня 2022 року звертається до суду з цією позовною заявою, в якій просить :

- 1) у судовому засіданні ознайомитись з оригіналом письмового договору;

- 2) на підставі його клопотання витребувати з суду справи;

- 3) визнати, що його договір укладений на підставі вимог статті 639 ЦК України;

- 4) зобов`язати відповідача припинити дії, які порушують його право на укладання договору на підставі статті 639 ЦК України, на виконання ним вимог статті 629 ЦК України про обов`язковість виконання укладених договорів;

- 5) визнати його право на укладення договору згідно зі статтею 639 ЦК України;

- 6) стягнути з відповідача матеріальну шкоду в сумі 50000, яка вказана в його відповіді;

- 7) стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 250000 грн за знущання в його відповіді.

До заяви додає копію позову, клопотання про витребування справ, копію ухвали Жмеринського міськрайонного суду від 12 жовтня 2021 року у справі № 130/2481/21, копію відповіді ТОВ "Енера Вінниця" Вещунову І.С. № 16.1.16-4879 від 13 липня 2022 року.

Ознайомившись з позовною заявою, вважаю, що вона не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, і її слід залишити без руху з огляду на таке.

Згідно з вимогами статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Суд наголошує, що позовна заява це письмовий, офіційний документ, в якому позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування до відповідача. Подання позову є визначальною стадією цивільного процесу, фундаментом процесу, адже саме після його подання відносини переходять в судову площину. Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію. Підстава позову обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які в сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до відповідача.

У поданій позовній заяві вказані вимоги закону не знайшли свого відображення.

Щодо найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

Так, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява, позивачем визначено як "Жмеринский міскрайсуд Виницкой обл", тоді як правильне найменування суду "Жмеринський міськрайонний суд Вінницької області". Законом не дозволено російськомовні назви зі скороченнями суду, до якого звертається особа. ОСОБА_1 , який кожен день подає позови до суду, неодноразово наголошувалось на цю обставину. Однак він продовжує ігнорувати, свідомо чи несвідомо, ці вимоги закону.

Щодо зазначення ціни позову та обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;.

У своїй заяві позивач просить стягнути з відповідача 50000 грн матеріальної шкоди та 250000 грн моральної шкоди. При цьому ціну позову у позовній заяві не зазначає, розрахунок цих сум не обгрунтовує.

Щодо змісту позовних вимог.

В описовій частині своєї заяви позивач просить визнати навмисним знущанням відповідача над законами України у своїй відповіді в його адресу та стягнення за це шкоди. (Над якими саме законами? Чому знущання? - не зазначає). А у резолютивній частині свого позову він же просить визнати, що його договір укладений на підставі статті 639 ЦК України (пункт 3). Однак, який договір, дата укладення та сторони - не вказує. Суд неодноразво наголошував позивачеві на необхідність викладення своїх вимог у спосіб, визначений законом, щоб ці вимоги були зрозумілі не тілки автору, але суду та іншим учасникам справи. Суд не повинен здогадуватись, про що просить позивач. Позовні вимоги повинні бути викладені чітко і зрозуміло. Отже, окрему увагу позивачу варто приділити прохальній частині позову: вся інформація, реквізити та відомості мають бути актуальними, вірно викладеними, суми зазначені прописом. У разі задоволення позову суд наведе в рішенні (в його резолютивній частині) прохальну частину позову. Тому помилки, допущені позивачем можуть затягнути, утруднити, або взагалі унеможливити виконання рішення в подальшому.

Далі, пункт 4). Які саме дії зобов`язати припинити відповідача, як ці дії порушують право позивача на укладення договору, якого договору?

Пункт 5) - визнати моє право на укладання договору згідно зі статтею 639 ЦК України - якого саме догвору, між ким, про що (позивачем не вказано). Знову ж таки наголошую на необхідність чіткого викладення своїх думок та вимог.

Суддя вкотре звертає увагу позивача, що правильно, грамотно оформлена позовна заява, потужна доказова база це запорука швидкого, повного та всебічного розгляду справи судом.

Конституцією України, кодексами, законами передбачено право громадян, юридичних осіб на судовий захист своїх порушених, оспорюваних або таких, що не визнаються, прав.

Захист та відновлення прав відбувається не автоматично, а виключно за зверненням особи, до якого нормами процесуального права висуваються певні вимоги. Наприклад, принцип диспозитивності цивільного судочинства полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, позовна заява це перший документ по суті, в якому позивачем викладаються вимоги до відповідача, обґрунтування цих вимог, посилання на докази, які підтверджують позицію позивача. Нормами ЦПК України передбачені вимоги до форми та змісту позову, недотримання яких затягне вирішення спору, тому правильність складення позову допоможе в подальшому позивачеві обрати правильну стратегію та допоможе визначитися зі способом захисту.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановити певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати самої сутності цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства», пункт 96 Рішення від 13 лютого 2001 року у справі «Кромбах проти Франції»).

Згідно з положеннями статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вважаю, що способом усунення недоліків позовної заяви є її подача у новій редакції з урахуванням зауважень, викладених у цій ухвалі.

Керуючись статтями 175, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до до ТОВ "Енера Вінниця" про "визнання навмисного знущання відповідача в своїй відповіді від 13 липня 2021 року над законами України та стягнення за це шкоди", - залишити без руху, надавши позивачеві строк тривалістю три дні з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачеві, що коли він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала не може бути оскаржена.

Суддя Костянтин ШЕПЕЛЬ