Провадження № 2/686/5231/22
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

30 вересня 2022 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Заворотна О.Л. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом заступника керівника окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Деражнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним,

встановила:

Заступник керівника окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним.

Відповідно до ч. 15 ст. 28 ЦПК України позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

В позовній заяві прокурором зазначено, що відповідач ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1 , а відповідач ОСОБА_2 проживає в АДРЕСА_2 .

Згідно повідомлення Лісовогринівецької сільської ради від 15.09.2022 № 1077 (отримано судом 26.09.2022) ОСОБА_2 зареєстрований в АДРЕСА_2 , за вказаною адресою не проживає.

В обґрунтування позову про визнання шлюбу недійсним прокурор посилається на порушення ОСОБА_2 вимог Закону України «Про імміграцію», внаслідок укладення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 фіктивного шлюбу.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин 3, 4 статті 56 Цивільного процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.99 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 08 лютого 2019 року у справі № 915/20/18.

В обґрунтування підстав звернення до суду прокурором зазначено, що порушення встановленого законом порядку набуття громадянства (внаслідок укладення відповідачами фіктивного, на думку прокурора, шлюбу), тобто стійкого правового зв`язку особи з державою, спричиняє шкоду державі і є підставою для втручання прокуратури.

Відповідно до частини другої статті 40 СК України шлюб визнається недійсним за рішенням суду у разі його фіктивності. Шлюб є фіктивним, якщо його укладено жінкою та чоловіком або одним із них без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя.

При вирішенні справи про визнання шлюбу недійсним суд бере до уваги, наскільки цим шлюбом порушені права та інтереси особи, тривалість спільного проживання подружжя, характер їхніх взаємин, а також інші обставини, що мають істотне значення (частина друга статті 41 СК України).

Прокурором зазначено, що інший уповноважений державою орган на здійснення функцій у спірних правовідносинах відсутній.

Разом з тим, відповідно до п. 1 Положення про Державну міграційну службу України, затвердженого постановою КМ України від 20 серпня 2014 р. № 360, Державна міграційна служба України (ДМС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів.

Крім цього, право на шлюб це особисте нематеріальне право особи, прокурором не обґрунтовано необхідність захисту інтересів держави в частині реалізації фізичними особами свого особистого нематеріального права.

Відповідно до п.4. ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається у випадках, коли відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву заступника керівника окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Деражнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним слід провернути прокурору на підставі п. 4 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись п. 4 ч. 4 ст. 185, 352, 353 ЦПК України -

постановила:

Позовну заяву заступника керівника окружної прокуратури міста Хмельницького в інтересах держави за участю третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Деражнянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, управління Державної міграційної служби України в Хмельницькій області до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання шлюбу недійсним - повернути прокурору.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складання повного тексту ухвали 30.09.2022.

Суддя: