У Х В А Л А

Іменем України

25 серпня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю секретаря судових засідань Чехун Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олена Василівна, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шуляченко Микола Борисович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олена Василівна, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шуляченко Микола Борисович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню. Також до позовної заяви додано заяву про розгляд справи без участі позивача за наявними матеріалами у справі.

Крім того, разом з позовною заявою надійшла заява про забезпечення позову, в якій заявник просив суд зупинити стягнення на підставі виконавчого документа - виконавчого напису Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олени Василівни, зареєстрованого в реєстрі 12.06.2021, реєстровий номер № 88145, що здійснюється в межах виконавчого провадження № 66742768, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Шуляченко Микола Борисович.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06.12.2021 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 754/18464/21 задоволено, зупинено стягнення на підставі виконавчого документу - виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Оленою Василівною, реєстровий номер № 88145 від 12.06.2021, що здійснюється в межах виконавчого провадження № 66742768, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Шуляченком Миколою Борисовичем.

Ухвалою суду від 06.12.2021 вказану вище позовну заяву залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме зазначено, що позивачу слід уточнити позовні вимоги, подати належним чином засвідчені копії документів відповідно до кількості учасників справи.

13.12.2021 позивачем подано до суду клопотання на виконання вимог ухвали суду від 06.12.2021.

Ухвалою суду від 16.12.2021 продовжено позивачу строк для усунення недоліків.

30.12.2021 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано нову редакцію позовної заяви.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 10.01.2022 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 22 лютого 2022 року. Крім того, клопотання позивача, подане разом з позовною заявою, задоволено, а саме витребувано у Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олени Василівни засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення оспорюваного виконавчого напису № 88145 від 12.06.2021.

У судове засідання 22.02.2022 учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином. Ухвалою суду від 22.02.2022 відкладено розгляд справи на 14.04.2022, повторно витребувано у Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олени Василівни засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення оспорюваного виконавчого напису № 88145 від 12.06.2021, а також явку позивача ОСОБА_1 у судове засідання визнано обов`язковою.

У судове засідання 14.04.2022 учасники справи також не з`явились. Ухвалою суду від 14.04.2022 відкладено розгляд справи на 02.06.2022, повторно витребувано у Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олени Василівни засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення оспорюваного виконавчого напису № 88145 від 12.06.2021, а також явку позивача ОСОБА_1 у судове засідання визнано обов`язковою.

У судове засідання 02.06.2022 учасники справи втретє не з`явились. Судом відкладено розгляд справи на 25.08.2022.

У судове засідання 25.08.2022 учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Диспозитивність цивільного судочинства передбачає можливість учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зокрема право позивача у односторонньому порядку відмовитися від судового захисту заявленої ним вимоги.

Частинами 1-3 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантоване статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії»).

Позивачем було подано заяву про розгляд справи без його участі, однаксуд визнав за необхідне, щоб позивач, який подав таку заяву, дав особисті пояснення. Натомість позивач жодного разу не з`явився в судові засідання, не цікавився про розгляд справи в суді та ігнорував виклик його до суду, письмових пояснень щодо причин неможливості прибути до суду також від нього не надходило.

Суд позбавлений можливості вирішити даний спір за наявними матеріалами справи, оскільки вони не містять оскаржуваного позивачем виконавчого документу - виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Оленою Василівною, реєстровий номер № 88145 від 12.06.2021. Ухвали суду від 10.01.2022, 22.02.2022 та 14.04.2022 приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олена Василівна не виконані, а позивачем клопотання про витребування матеріалів виконавчого провадження № 66742768, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Шуляченко Микола Борисович, заявлено не було.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, позов залишається без розгляду.

Частиною п"ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За наведених вище обставин, суд вважає, що наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює, що відповідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Згідно з ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Оскільки позов залишено без розгляду, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. 158, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дорі Фінанс», треті особи: приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Олена Василівна, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Шуляченко Микола Борисович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06.12.2021 у справі № 754/18464/21, а саме щодо зупинення стягнення на підставі виконавчого документу - виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Грисюк Оленою Василівною, реєстровий номер № 88145 від 12.06.2021, що здійснюється в межах виконавчого провадження № 66742768, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Шуляченком Миколою Борисовичем.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК