Пр.№2/756/2218/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(З А О Ч Н Е)

28 липня 2022 року Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Майбоженко А.М.,

секретаря Кирилова А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-8» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом до відповідача про визнання прававласності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом.

Позовні вимоги обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний брат позивачів ОСОБА_3 (далі - спадкодавець).

Після його смемерті залишилося спадкове майно, а саме однокімнатна квартира АДРЕСА_1 . яка належала йому на підставі ордеру №081879 серії Ж від 22.02.1990 року на житлове приміщення виданого на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК «Могозаводець-8» та затвердженого рішенням виконкому Київської міської ради народних депутаті в №152 від 13.02.1990 року.

Відповідно до інформаційної довідки, виданої КП Київське міське бюро технічної інвентаризації від 11.05.2021 року КВ-2021 №15758 згідно з даними реєстрових книг Бюро, кв. АДРЕСА_1 , на праві власності не зареєстровано. Відповідно до довідки виданої ЖБК «Мотозаводець - 8» ОСОБА_3 з 27.12.1987 року є членом цього ЖБК та власником кооперативної квартири АДРЕСА_1 , паєнакопичення за квартиру сплачено повністю 22.10.1992 року.

14.04.2021 року Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою м. Києва була заведена спадкова справа №401/2021 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

ОСОБА_3 в шлюбі ніколи не перебував, дітей у нього не має, батьки померли.

Заповіт при житті ОСОБА_3 не складав, тому позивачі, як рідні брат і сестра, являються єдиними спадкоємцями майна померлого.

В установлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачі звернулися до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори м. Києва з заявою про прийняття спадщини після померлого, проте нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності та відсутністю державної реєстрації право власності за померлим ОСОБА_3 , та роз`яснено про право звернутися до суду.

Таким чином, позивачі були позбавлені права належним чином оформити свої спадкові права і тому звернулися до суду.

В судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлялись судом належним чином. Від представниці позивачів надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивачів та його представника, в якій позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі, проти винесення заочного рішення суду не заперечує.

Представник відповідача та третіх осіб в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся судом належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відповідності до ст.ст.280,281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач та її представник не заперечують проти заочного розгляду справи, а від відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, відомостей про причини неявки не надійшло.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 - рідний брат позивачів.

Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з однокімнатної квартири АДРЕСА_1 .

Згідно з інформаційною довідкою КВ-2021 № 15758 від 11.05.2021, видано КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації», за даними реєстрових книг Бюро право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_3 не зареєстровано (а.с.14).

З довідки № 023/85 від 25.01.1990 року, виданої виконкомом КМР народних депутатів вбачається, що ОСОБА_3 на підставі рішення житлової комісії на сім`ю з однієї особи - ОСОБА_3 , надана квартира АДРЕСА_1 , житловою площею 17,59 кв.м. в ЖБК «Мотозаовдець-8» (а.с. 15).

З ордеру № 081879 серії Ж від 22.02.1990 вбачається, що ОСОБА_3 на підставі рішення загальних зборів членів ЖБК «Мотозаводець-8», затвердженого рішенням виконкому КМР народних депутатів № 152 від 13.02.1990 надано право на зайняття однокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .(а.с.16).

Згідно довідок № 3,4 від 01.06.2021 року, виданих ЖБК «Мотозаводець-8», ОСОБА_3 є членом ЖБК «Мотозаводець-8» з 27.12.1987 року та є власником кооперативної квартири АДРЕСА_1 . Сума паєнакопичення складає 8411 руб. 07 коп.. Паєнакопичення за квартиру сплачено повністю 22 жовтня 1992 року (а.с.17,18).

ОСОБА_3 в шлюбі ніколи не перебував, дітей у нього не має, батьки померли.

Заповіт при житті ОСОБА_3 не складав, тому позивачі, як рідні брат і сестра, являються єдиними спадкоємцями майна померлого.

В установлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини позивачі звернулися до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори м. Києва з заявою про прийняття спадщини після померлого, проте нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності та відсутністю державної реєстрації право власності за померлим ОСОБА_3 (а.с.13).

За ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Положенням статті 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до ст.1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними спадкоємці за усною угодою між собою, якщо це стосується рухомого майна, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них.

Судовим розглядом встановлено, що угод про зміну розміру часток між спадкоємцями позивачами по справі не укладалось ні в усному, ні в письмовому порядку.

Відповідно до частини першої та другої статті 1296 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Згідно положень статті 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4 від 16.05.2013 року зазначено, що зі змісту ст.357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

За положеннями ст. 15 Закону України «Про власність» член житлового, житлово-будiвельного, дачного, гаражного чи iншого кооперативу або товариства, який повнiстю внiс свiй пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, iншу будiвлю або примiщення, наданi йому в користування, набуває права власностi на це майно.

У пункті 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, доскладу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Вказані норми дублюються у ст. 384 ЦК України, де зазначено, що вразі викупу квартири, член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником.

Таким чином, з урахуванням того, що ОСОБА_3 ще в жовтні 1992 року повністю сплатив пайовий внесок за квартиру, розташовану в будинку ЖБК «Мотозаводець-8», отже дана квартира перейшла у його власність.

Позивачі прийняли спадщину щодо майна померлого ОСОБА_3 шляхом звернення з відповідними заявами до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори та бажають оформити спадкове право і визначити Ѕ частку квартири за кожним в порядку спадкування за законом.

Як зазначалось вище, спірна квартира належала на праві власності ОСОБА_3 .

Таким чином, розмір частки у спірній квартирі кожного з спадкоємців склав Ѕ частку.

У зв`язку з тим, що позивачі не можуть реалізувати своє право на прийняття спадщини за законом, іншим чином, окрім звернення до суду з позовом про визначення розміру частки, та виходячи із вказаних положень закону і встановлених обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 15, 60, 169, 212-218, 219, 263-265, 280-283 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради, треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Житлово-будівельний кооператив «Мотозаводець-8» про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 (право власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач: ОСОБА_1 : ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

Позивач: ОСОБА_2 : ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Київська міська рада, , місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м.Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: А.М.Майбоженко