БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/123/22
Справа № 356/220/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2022 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області заяву позивача ОСОБА_2 про зміну предмета та підстави позову у цивільній справі ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, що продовжує навчання,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, що продовжує навчання.

23.08.2022 до Березанського міського суду Київської області надійшла заява позивача ОСОБА_2 про зміну предмета і підстави позову, у якій вона, посилаючись на ст. 49 ЦПК України, просила суд прийняти заяву до розгляду, стягнути з ОСОБА_1 на її користь та на її утримання аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 2721 (дві тисячі сімсот двадцять одну) гривню 00 копійок ( місячний платіж на освітні послуги 2742,00 грн, проживання в гуртожитку і плата за інтернет послуги 1700,00 грн, 500 грн на харчування, поділивши на два) до досягнення нею двадцяти трьох років; стягнути з ОСОБА_1 додаткові витрати разово за 1 курс навчання ОСОБА_2 2021-2022 року (період її неповноліття з вересня 2021 року по травень 2022 року_ половину суми на освітні послуги, проживання в гуртожитку та інтернет послуги в сумі 22175,00 грн (двадцять дві тисячі сто сімдесят п`ять) гривень. Допустити негайне виконання судового рішення в межа платежу, встановленого законом.

Позивач ОСОБА_2 до суду не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час і місце розгляду справи. У позовній заяві та у заяві про зміну предмета і підстави позову просила суд розгляд справи проводити за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні проти прийняття заяви ОСОБА_2 про зміну предмета і підстави позову заперечив.

Заслухавши думку відповідача, дослідивши заяву позивача про зміну предмета і підстави позову, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, ухвалою Березанського міського суду Київської області від 07.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, що продовжує навчання. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, що продовжує навчання призначено на 03 серпня 2022 року на 10 годину 00 хвилин в Березанському міському суді Київської області.

03.08.2022 відбулося судове засідання у вказаній цивільній справі, у яке позивач не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, що підтверджується протоколом судового засідання від 03.08.2022 № 798165.

Заява про зміну предмета і підстави позову надійшла до канцелярії суду 23.08.2022 і була зареєстрована за вх. № 1508 від 23.08.2022.

З відмітки органів поштового зв`язку на конверті, в якому надійшла вказана вище заява до суду, слідує, що він був прийнятий відповідним відділенням поштового зв`язку від відправника 19.08.2022.

Зазначене вище підтверджується і трекінгом поштового відправлення за штрих-кодовим ідентифікатором поштового відправлення, що міститься на конверті: 954 (пошук здійснюється на офіційному сайті АТ «Укрпошта»), з якого випливає, що відправлення із вказаним кодовим ідентифікатором було прийняте 19.08.2022 органом поштового зв`язку 07543, м. Березань, та того ж 19.08.2022 було відправлене із сортувального центру м. Березань.

Таким чином на час подання заяви про зміну підстави і предмета позову у позивача ОСОБА_2 відповідно до положень ч. 3 ст. 49 ЦПК України сплив процесуальний строк для подання такої заяви, оскільки вказана цивільна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, а подання заяви про зміну предмета або підстави позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, яке відбулося 03.08.2022.

Клопотань про поновлення строку подання відповідної заяви чи повідомлень про поважність причин пропуску такого строку позивачем до суду не надано.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У пунктах 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

При поданні заяви про зміну предмета або підстави позову позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвала суду першої інстанції про відмову у прийнятті заяви про зміну предмета або підстави позову не входить до переліку ухвал, які можуть бути оскаржені окремо від рішення суду в порядку статті 353 ЦПК України.

За приписами частини шостої статті 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржена.

Наслідком відмови у прийнятті заяви про зміну предмета або підстави позову є повернення такої заяви позивачу.

Водночас, пунктом 6 частини першої статті 353 ЦПК України визначено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону),а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права) (частина дев`ята статті 10 ЦПК України).

У справі «Скорик проти України» від 08 січня 2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо в національному правовому порядку існує процедура апеляції, держава має гарантувати, що особи, які знаходяться під її юрисдикцією, мають право у апеляційних судах на основні гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції. Мають бути враховані особливості провадження, що розглядається, та сукупність проваджень, що здійснювались у відповідності з національним правопорядком, а також роль апеляційного суду у них.

Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про зміну предмета або підстави позову є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог пункту 6 частини першої статті 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 01.11.2021 у справі № 405/3360/17 дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийняті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду.

На думку суду така правова позиція застосовна і у випадку відмови у прийняття заяви про зміну предмета або підстави позову.

Виходячи з наведеного вище, відсутні підстави для прийняття заяви про зміну предмету і підстави позову. Тому подана позивачем заява про зміну предмета і підстави позову підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачу ОСОБА_2 у прийнятті заяви про зміну предмета та підстави позову у цивільній справі ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дочки, що продовжує навчання.

Заяву і додані до неї документи повернути позивачу.

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т. В. Дудар