Справа № 405/847/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого-судді: Драного В.В.

при секретарі: Дятел О.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, прокуратури Кіровоградської області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового розслідування та прокуратури, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, прокуратури Кіровоградської області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового розслідування та прокуратури. В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що працівниками СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, внесеного до ЄРДР на підставі ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09.06.2021 року, за ознаками правопорушення передбаченого ч.1 ст. 125 КК України, в якому її визнано потерпілою. 02.07.2021 року представником потерпілої у вказаному кримінальному провадженні було заявлено низку клопотань, які слідчим належним чином та в порядку передбаченому КПК України розглянуті не були. Внаслідок чого сторона потерпілих оскаржила до суду таку бездіяльність слідчого. Вказує, що органи прокуратури належне процесуальне керівництво у справі не здійснюють, досудове розслідування проведено поверхнево.

У зв`язку з викладеним, позивач, посилаючись на бездіяльність органів прокуратури та досудового слідства, які призвели до заподіяння їй моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях пережитими нею у зв`язку із затягуванням розгляду досудового розслідування, неповнотою та поверховістю досудового слідства збоку працівників правоохоронних органів, просила визнати дії ГУНП в Кіровоградській області, прокуратури Кіровоградської області незаконними, протиправними і такими, що завдали ОСОБА_1 моральної шкоди через бездіяльність їх підлеглих підрозділів та працівників при досудовому розслідуванні кримінального провадження № 0000883 від 12.06.2021 року та стягнути із спеціального рахунку ДКС України на її користь моральну шкоду в сумі 50 000 грн. 00 коп.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 21.02.2022 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) учасників справи, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

15.04.2022 року за вх. № 6259 до суду з ГУ Національної поліції в Кіровоградській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача не визнав позов, просив відмовити у його задоволенні. Зокрема вказує, що вимоги про стягнення коштів заявлені до неналежного відповідача, шкоду у даному випадку має відшкодовувати держава, а не посадова особа. Належних і допустимих доказів на підтвердження факту заподіяння позивачу моральних страждань внаслідок протиправності дій працівників поліції позивачем суду не надано, також не надано доказів причинно-наслідкового зв`язку між рішеннями, дією чи бездіяльністю та моральною шкодою, не вказано розрахунку та критеріїв, з яких виходила позивач визначаючи розмір моральної шкоди.

19.04.2022 року за вх. № 6429 до суду з прокуратури Кіровоградської області також надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечила проти позову, просила відмовити у його задоволенні, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження наявності заподіяння їй шкоди, причинного зв`язка між шкодою і діяннями місцевої прокуратури, позивачем не визначено у чому саме полягає моральна шкода. Вказує, що сам факт винесення слідчими суддями ухвал за результатом розгляду скарги в порядку ст. 26 КПК України не є підставою для стягнення моральної шкоди, про заподіяння якої вказує позивач.

26.04.2022 року за вх. № 6832 до суду з Державної казначейської служби України надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача заперечив проти позову, просив відмовити у його задоволенні. Зазначає, що на сьогоднішній день не існує жодного судового рішення, якім би дії працівників ГУНП в Кіровоградській області були визнанні незаконними. При цьому, звернення позивача зі скаргами щодо бездіяльності слідчих не свідчить про наявність правових підстав для відшкодування їй моральної шкоди. Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження позовних вимог, крім того, казначейство жодних прав та інтересів позивача не порушувало, шкоди не завдавало.

21.09.2022 року за вх. № 17602 представник позивача адвокат Буряк В.В. подав до суду заяву, в якій підтримав позов, пославшись на викладене в ньому, просив його задовольнити в повному обсязі, провести розгляд справи без участі позивача та її представника.

Представник ВПЗ ГУНП в Кіровоградській області 21.09.2022 року за вх. № 17601 подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника ГУНП.

Представник прокуратури Кіровоградської області 21.09.2022 року за вх. № 17600 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, пославшись на викладене у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Представник Державної казначейської служби України у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. У відзиві на позовну заяву просив провести розгляд справи без участі представника казначейства.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів.

Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 12.06.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000883 внесено матеріали досудового розслідування, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України, згідно якого 11.06.2021 року до Кропивницького РУП надійшла ухвала Кіровського районного суду про те, що 06.05.2021 року близько 16.40 год. на пішохідному перехресті вулиці Перспективна-Преображенська в місті Кропивницькому водій велосипеда неповнолітній ОСОБА_2 допустив наїзд на неповнолітнього пішохода ОСОБА_3 внаслідок чого на тілі потерпілого утворились тілесні ушкодження. Визначено слідчого, який здійснює досудове розслідування Козловська Я.А., прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво: Логвін В.О., Цапко О.Р., Літвін А.Ю. (а.с. 6).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 09.07.2021 року справа № 404/5059/21 провадження 1-кс/404/1749/21 задоволено скаргу адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є законним представником потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, зобов`язано слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області Ковальову Л.Ф. або слідчого в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0000883 у триденний строк з дня отримання ухвали слідчого судді розглянути клопотання адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 від 30.06.2021 року (вих. № 123), що подане в порядку 220 КПК України, прийняти по ньому процесуальне рішення та направити на адресу заявника повідомлення про прийняте рішення (а.с. 8).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.07.2021 року справа № 404/5059/21 провадження 1-кс/404/1764/21 задоволено скаргу адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є законним представником потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, зобов`язано слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області Ковальову Л.Ф. або слідчого в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0000883 у триденний строк з дня отримання ухвали слідчого судді розглянути клопотання адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 від 30.06.2021 року (вих. № 124), що подане в порядку 220 КПК України, прийняти по ньому процесуальне рішення та направити на адресу заявника повідомлення про прийняте рішення (а.с. 9).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.07.2021 року справа № 404/5059/21 провадження 1-кс/404/1763/21 задоволено скаргу адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є законним представником потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, зобов`язано слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області Ковальову Л.Ф. або слідчого в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0000883 у триденний строк з дня отримання ухвали слідчого судді розглянути клопотання адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 від 30.06.2021 року (вих. № 125), що подане в порядку 220 КПК України, прийняти по ньому процесуальне рішення та направити на адресу заявника повідомлення про прийняте рішення (а.с. 10).

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.07.2021 року справа № 404/5059/21 провадження 1-кс/404/17629/21 задоволено скаргу адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , яка є законним представником потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, зобов`язано слідчого Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області Ковальову Л.Ф. або слідчого в провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 0000883 у триденний строк з дня отримання ухвали слідчого судді розглянути клопотання адвоката Буряка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 від 30.06.2021 року (вих. № 126), що подане в порядку 220 КПК України, прийняти по ньому процесуальне рішення та направити на адресу заявника повідомлення про прийняте рішення (а.с. 11).

Отже, вказаними ухвалами слідчого судді задоволені скарги заявника, щодо порушення прав учасника кримінального провадження стосовно поданих та нерозглянутих клопотань під час досудового розслідування, тобто встановлено факт протиправності дій (бездіяльності) слідчих при проведенні досудового розслідування та неналежного контролю прокурорами, які визначені здійснювати процесуальне керівництво досудового розслідування по кримінальному провадженню за № 0000883 від 12.06.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені статтею 56 Конституції України, згідно якої кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, а також нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Крім того, статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав . Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Отже, моральну шкоду розуміють як втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема, органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України.

Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди.

Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст.ст. 1173, 1174 ЦК України).

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.

Відповідно до цієї норми обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи ОСОБА_1 про спричинення їй моральної шкоди, як законному представнику неповнолітньої потерпілої ОСОБА_3 , яка полягає у моральних стражданнях, викликаних бездіяльністю слідчого та прокурорів при досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Внаслідок таких дій посадових осіб позивач відчувала стрес, душевні страждання, хвилювання, розлади здоров`я, зміни психоемоційного стану, вона змушена відволікатися від своїх звичайних справ, докладати додаткових зусиль та витрачати час для встановлення об`єктивної істини щодо обставин під час яких її дочка отримала тілесні ушкодження.

У своєму рішенні у справі «Шиліг проти Словенії» ЄСПЛ зазначив, що вимоги ст. 2 Конвенції не будуть виконані, якщо захист, який надається національним законодавством, існує лише у теорії. Він також повинен ефективно працювати на практиці, що вимагає оперативного розгляду справи без непотрібних затримок.

Розумність тривалості провадження повинна визначатись у контексті відповідних обставин справи та з огляду на критерії, передбачені прецедентною практикою ЄСПЛ, зокрема складність справи, поведінку заявника, а також органів влади, пов`язаних зі справою (рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє і Сассі проти Франції», рішення від 27 червня 1997 року у справі «Філіс проти Греції»).

Стаття 13 Конвенції не вимагає надання спеціального засобу правового захисту від надмірної тривалості провадження; достатніми можуть бути загальні конституційні та судові позови, наприклад, про встановлення позадоговірної відповідальності з боку держави.

ЄСПЛ, оцінюючи ефективність різних національних засобів правового захисту у зв`язку з надмірною тривалістю провадження, розробив кілька критеріїв та принципів, які сформулював у своїх рішеннях. Так, ЄСПЛ вказав, що вирішальним питанням при оцінюванні ефективності засобу правового захисту у випадку скарги щодо тривалості провадження є те, чи може заявник подати цю скаргу до національних судів з вимогою конкретного відшкодування; іншими словами, чи існує будь-який засіб, який міг би вирішити його скаргу шляхом надання безпосереднього та швидкого відшкодування, а не просто опосередкованого захисту його прав, гарантованих ст. 6 Конвенції. Cуд також постановив, що цей засіб вважатиметься «ефективним», якщо його можна використати, щоб прискорити постановлення рішення судом, який розглядає справу, або надати скаржникові належне відшкодування за зволікання і затримки, що вже відбулися (рішення ЄСПЛ у справі «Меріт проти України»).

Зазначені позивачем підстави для відшкодування моральної шкоди є обґрунтованими.

Суд вважає, що позивач зазнавала у певній мірі моральної шкоди, яка не може бути виправлена шляхом лише констатації факту бездіяльності та зобов`язання здійснення певних дій під час досудового розслідування.

Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, глибину душевних страждань, яких зазнала ОСОБА_1 внаслідок бездіяльності слідчого та прокурорів при проведенні та процесуальному керівництві досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000883 від 12.06.2021 року та з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд визначає розмір компенсації в сумі 5000 грн., що підлягає стягненню на користь позивача із держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України у відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до ст. 2 ЦК України учасником спірних правовідносин у справі про відшкодування шкоди за рахунок держави на підставі ст. 1174 ЦК України є держава Україна, а тому вона має бути відповідачем.

Кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже, боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦК України держава набуває і здійснює права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Відповідно до п. 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 460/2011, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є Державна казначейська служба України (Казначейство України), яка, зокрема, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Таким чином, відповідачем у справі є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган державної влади. Кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим з відповідачів в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 992,40 грн. по 496,20 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 19, 76, 81, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. В. Чміленка, 41), прокуратури Кіровоградської області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4), Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6) про відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними діями органами досудового розслідування та прокуратури задовольнити частково.

Стягнути на користь ОСОБА_1 , ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) із Держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України моральну шкоду у розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41, ) на користь Державного бюджету України судовий збір за подання позовної заяви у сумі 496,20 грн.

Стягнути з прокуратури Кіровоградської області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Пермська, 4, ) на користь Державного бюджету України судовий збір за подання позовної заяви у сумі 496,20 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда В.В. Драний