Справа № 357/5670/22
Провадження 2-о/357/131/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий суддя Цукуров В. П. ,

секретар судового засідання Чайка О.В., ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №1 в м.Біла Церква Київської області заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі за текстом «Заявник») звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування заявлених вимог Заявник посилається на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина.

Заявник, її мати та рідний брат є спадкоємцями першої черги за законом, тому вона в установлений шестимісячний строк з дня відкриття спадщини звернулась в Узинську державну нотаріальну конторою з заявою про прийняття спадщини.

Однак, оформити спадщину після смерті свого батька Заявник не має можливості, оскільки у її свідоцтві про народження є виправлення без засвідчення цього органом РАЦСу, а саме прізвище дитини, батька та матері « ОСОБА_5 » виправлено на « ОСОБА_6 », згідно повного витягу з ДРАЦС громадян щодо актового запису про народження народилася ОСОБА_7 , відомості про батька: ОСОБА_4 , відомості про матір: ОСОБА_8 , згідно свідоцтва про укладення шлюбу одружилася ОСОБА_9 .

За таких обставин, зважаючи на неможливість відновлення документів які б підтверджували родинні зв`язки, а також в зв`язку з неможливістю встановити наявність родинних зв`язків іншим шляхом, виникла необхідність встановити факт того, що заявник ОСОБА_1 є дочкою померлого ОСОБА_4 .

Посилаючись на приписи ст.4, 293, 315, 318, 319 ЦПК України, заявник просила встановити факт, що покійний ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 приходиться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рідним батьком.

14.07.2022 року судом відкрито провадження у даній справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні (а.с.24).

10.08.2022 року в судове засідання Заявник не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 10.8.2022 року через канцелярію суду подала клопотання про розгляд справи без її участі. Вимоги заяви підтримала у повному обсязі (а.с.37).

10.08.2022 року в судове засідання заінтересовані особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. 26.07.2022 року через канцелярію суду подалі заяви про визнання заяви та розгляд справи без їх участі. Вимоги заяви підтримують у повному обсязі (а.с.31, 33).

В зв`язку з тим, що сторони не з`явилися в судове засідання, згідно з ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заявлені ОСОБА_1 вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено наступні обставини та зміст спірних правовідносин.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 07.02.2022 року серії НОМЕР_1 , виданого Виконавчим комітетом Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області, актовий запис №50 (а.с.15).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина.

Відповідно до свідоцтва про одруження батьків Заявника, серії НОМЕР_2 , актовий запис №20, після реєстрації одруження присвоєно прізвище « ОСОБА_5 » (а.с.14).

Як убачається з свідоцтва про народження Заявника серії НОМЕР_3 , виданого 03.07.1974 року, її батько записаний як ОСОБА_10 (а.с.12).

Відповідно до копії листа виданої Узинською Державною нотаріальною конторою Київської області, державним нотаріусом Малькевич Л.В. від 24.06.2022 року №295/02-14, Заявнику було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки у її свідоцтві про народження є виправлення без засвідчення цього органом РАЦСу, а саме прізвище дитини, батька та матері « ОСОБА_5 » виправлено на « ОСОБА_6 », згідно повного витягу з ДРАЦС громадян щодо актового запису про народження народилася ОСОБА_7 , відомості про батька: ОСОБА_4 , відомості про матір: ОСОБА_8 , згідно свідоцтва про укладення шлюбу одружилася ОСОБА_9 (а.с.3).

Згідно з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про права на спадщину від 22.07.2022 року, спадкова справа №69547019 від 22.07.2022 року на ім`я померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 заведена Узинською Державною нотаріальною конторою (а.с.36).

Таким чином, надані Заявником докази у своїй сукупності підтверджують вказані нею обставини.

Розглядаючи дану цивільну справу суд керується наступними нормами права.

Відповідно до статті 124 Конституції України правосуддя в Україні здійснюють виключно суди.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Стаття 13 Конвенції гарантує кожному, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі.

У той же час, у пункті 36 рішення від 09 грудня 2010 року у справі Буланов і Купчик проти України , Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд , яке, відповідно до практики Суду, включає не тільки право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Така сама правова позиція викладена Європейським судом з прав людини й у пункті 50 рішення від 13 січня 2011 року у справі Чуйкіна проти України та інших рішення Суду.

У свою чергу національне законодавство України встановлює наступне.

Частиною 1 ст. 3 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що мають юридичне значення.

Згідно п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку з втратою годувальника.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що вказані норми матеріального та процесуального права України відповідають нормам міжнародного гуманітарного права у сфері захисту прав громадян.

Заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню, оскільки вона обґрунтована, а її доводи належним і допустимими доказами не спростовані. Встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення спадщини після смерті батька.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. ч.1 ст.13, п.5 ч. 2 ст. 293, п.1 ч.1 315, ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.

Встановити факт того, що покійний ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 приходиться ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , рідним батьком.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи, а також особами, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 11.08.2022 року.

СуддяВ. П. Цукуров