Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 серпня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Придачук О.А.

за участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ковальчук Олеся Василівни, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення частки у спільному сумісному майні та визнання права власності на квартиру в порядку спадкування

В С Т А Н О В И В :

Позивач, в інтересах якого діє адвокат Ковальчук О.В., звернулася до суду з даним позовом, який мотивує тим, що14.12.2016 року Першою Ужгородською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 305/2016 до майна ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 що проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Згідно з матеріалами спадкової справи спадкоємцем за законом майна померлої є її рідна донька - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 01.10.2020 року ОСОБА_6 звернулася до Першої Ужгородської державної нотаріальної контори із заявою видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартри, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з відсутністю документів, що посвідчують право власності на нерухоме майно, а саме: на частку квартири. Зазначає, що спадкодавець втратила оригінал свідоцтва про право власності на житло разом з усіма правовстановлюючими документами, тож у позивачки наявна тільки архівна копія. У архівній копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно зазначається, що 24.06.2008 року Ужгородським комунальним ремонтно-транспортним підприємством надано дозвіл на приватизацію квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 29.10.2008 року квартира, що розташована в АДРЕСА_1 належала на праві приватної власності: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Відповідно до свідоцтва про заміну імені ОСОБА_7 змінила своє ім`я на ОСОБА_8 , згодом коли вийшла заміж змінила прізвище з ОСОБА_9 на ОСОБА_10 . Згідно довідки Першої Ужгородської державної нотаріальної контори від 04.04.2020 року, спадкоємцем за законом до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який прийняв спадщину є її донька - ОСОБА_8 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . З огляду на зазначене позивач не може оформити свої спадкові права в позасудовому порядку, а тому просила визнати за нею право власності на частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка належала їй на праві приватної спільної сумісної власності.

У подальшому, 19.10.2021 року адвокат Ковальчук О.В. яка діє в інтересах позивача ОСОБА_6 подала заяву про уточнення та збільшення позовних вимог та просила суд визнати, що 1/5 частки квартири, яка розташована в АДРЕСА_1 належала ОСОБА_5 на праві приватної спільної сумісної власності та визнати за нею, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/5 частку квартири, що розташована в АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка належала їй на праві приватної спільної сумісної власності.

Позивач та її представник у підготовче засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності позивача та у її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, поданий відповідачем ОСОБА_2 , у якому відповідач зазначає, що обставини, викладені у позовній заяві є правдивими і відповідають дійсним обставинам справи. Просить позов задовольнити. Справу розглянути у його відсутності, оскільки у нього немає жодних заперечень стосовно задоволення позову.

Відповідач ОСОБА_3 , яка також є законним представником неповнолітнього відповідача ОСОБА_4 у підготовче засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена. У матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву, поданий відповідачем ОСОБА_3 , у якому відповідач зазначає, що обставини,викладені у позовній заяві є правдивими і відповідають дійсним обставинам справи. Просить позов задовольнити. Справу розглянути у її відсутності, оскільки у неї немає жодних заперечень стосовно задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.

Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця).

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого 23.09.2016 року Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 54 років у місті Ужгороді померла ОСОБА_5 .

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 04.06.2020 року № 60432642, 14.12.2016 року у Першій Ужгородській державній нотаріальній конторі за спадкодавцем ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 заведено спадкову справу номер у спадковому реєстрі: 59976302, номер у нотаріуса - 305/2016.

Відповідно до довідки Першої Ужгородської державної нотаріальної контори від 04.06.2020 року № 240/02/14-305/2016, спадкоємцем за законом до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка прийняла спадщину, є її донька - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 .

Також судом встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка м. Ужгород Закарпатської області 28.01.2010 року змінила ім`я з ОСОБА_11 на ОСОБА_12 , що підтверджується свідоцтвом про зміну імені серії НОМЕР_2 виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області.

Також встановлено, що 09.10.2010 року ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_13 та після реєстрації шлюбу отримала прізвище ОСОБА_10 , що вбачається з відмітки у паспорті серії НОМЕР_3 виданому на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки м. Ужгород Закарпатської області.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.10.2020 року № 518/02-31, винесеної державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Митровка В.М., судом встановлено, що 01.10.2020 року ОСОБА_14 , звернулася до Ужгородської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/5 частку квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Проте, нотаріусом відмовлено ОСОБА_6 у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з ненаданням документів, що посвідчують право власності на нерухоме майно, крім довідки виданої КП «Архітектурно-планувальне бюро» Ужгородської міської ради 21.12.2016 року № 572, яка міститься в матеріалах спадкової справи, виданої в тому, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , була зареєстрована в КП «БТІ м. Ужгорода» станом на 31.12.2012 року на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 24.06.2008 року Ужгородським комунальним ремонтно-транспортним підприємством.

Відповідно до копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 20742069 від 29.10.2008 року виданого КП «Бюро технічної інвентаризації м. Ужгорода» Ужгородської міської ради, квартира за адресою: АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про право власності № НОМЕР_4 виданого 24.06.2008 року Ужгородським комунальним ремонтно-транспортним підприємством на праві приватної спільної сумісної власності належить: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Згідно з копією довідки від 24.06.2008 року Ужгородське комунальне ремонтно-транспортне підприємство посвідчує, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 дійсно належить на праві приватної спільної сумісної власності громадянину ОСОБА_2 та членам його сім`ї: дружині - ОСОБА_5 , доньці - ОСОБА_7 , доньці - ОСОБА_3 , онуку - ОСОБА_4 .

Також судом досліджено копію корінця ордера на житлове приміщення № 22 від 29.04.1993 року, з якого вбачається, що ОСОБА_2 з сім`єю, яка складається з трьох чоловік видано ордер на право заняття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до правил, вказаних в ч.1 ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Оскільки при спадкуванні частки в майні, розмір якої не визначено, істотне значення має встановлення її розміру, що може бути зроблено також після відкриття спадщини, спадкоємець не позбавлений законом такого права, і його право на визначення частки померлого витікає з поняття спадкування, яке відповідно до ст. 1216 ЦК України, є перехід права та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч. 2 ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду..

Відповідно ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.

Згідно ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Ніяких домовленостей про розмір часток між співвласниками не було, жодних доказів того, що участь когось з учасників спільної сумісної власності у надбанні майна була більшою або меншою суду не надано.

Відповідно до ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

А тому враховуючи вищевикладене, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 16,328,370,372,392,1216,1219,1229 ЦК України, ст. 4, 5, 10, 12, 13, 18, 81, 200, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Збільшений позов задовольнити.

Визначити, що частка ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ужгороді, в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/5 частки.

Визнати за ОСОБА_6 право власності в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Ужгороді, на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 .

Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук