Справа № 296/7333/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"08" вересня 2022 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Анциборенко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Пасічник А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання цивільну справу за позовом ОСББ "Соборний квартал" до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні спільним майном,-

ВСТАНОВИВ:

18.08.2021 ОСББ "Соборний квартал" звернулося до Корольовського районного суду м.Житомира з позовом до ОСОБА_1 і просить усунути перешкоди у користуванні спільним майном та заборонити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обмежувати співвласникам і керівництву ОСББ "Соборний квартал" доступ до підвальних приміщень у житловому багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 і встановлювати у підвальних приміщеннях або його окремих частинах будь-які конструкції, перегородки, двері, замки на дверях без згоди співвласників будинку, яка викладається у формі рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, ухваленого у відповідності до Закону України "Про ОСББ" та Статуту ОСББ "Соборний квартал"; стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Соборний квартал" понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000, 00 грн

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що ОСББ "Соборний квартал" є утримувачем житлового будинку по АДРЕСА_2 .

ОСББ "Соборний квартал" об`єднує житлові багатоквартирні будинки АДРЕСА_3 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 та будинок АДРЕСА_4 і є утримувачем вказаного житлового комплексу на підставі рішення Виконавчого комітету Житомирської міської ради від 27.04.2016 №353 та акта приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс від 07.06.2016.

Відповідач зареєстрована і проживає у квартирі АДРЕСА_5 , однак не є співвласницею цієї квартири, а отже і будинку.

28-29 червня 2021 року відповідач самовільно зайняла частину підвального приміщення у будинку АДРЕСА_1 та встановила двері і замок на них.

Голова правління ОСББ "Соборний квартал" Притуліна Л.О. неодноразово викликала працівників поліції з метою припинення протиправних дій відповідача, пов`язаних із незаконним зайняттям приміщення загального користування.

Відповідач не реагує на попередження голови правління, ігнорує вимоги законодавства та без погодження із співвласниками ОСББ "Соборний квартал" самовільно використовує у власних цілях частину підвального приміщення у будинку АДРЕСА_1 , обмеживши доступ до підвалу іншим співвласникам та створивши перешкоди у доступі до технічного обладнання будинку.

Підвальне приміщення будинку АДРЕСА_1 є допоміжним приміщенням будинку та перебуває у спільній власності усіх співвласників будинку і не може використовуватися одним із співвласників у власних цілях без погодження з іншими співвласниками.

Після неодноразових звернень до поліції та усних вимог про припинення порушень прав співвласників будинку і відновлення доступу до підвальних приміщень 31.07.2021 відповідачу була надіслана письмова вимога про припинення порушення прав співвласників будинку на спільне майно, яку вона отримала 03.08.2021. Однак, відповідач проігнорувала вимогу позивача та продовжує використовувати частину підвального приміщення у будинку, встановивши двері і повісивши замок, обмеживши співвласників і керівництво ОСББ у доступі до загальнобудинкових мереж.

Враховуючи вищевикладене позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 11.11.2021 у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (а.с.50).

14.12.2021 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву (а.с.62-65).

Представник відповідача зазначає, що матеріали справи не містять доказів того, що у будинку АДРЕСА_1 існує підвал, який як стверджує позивач самовільно зайняла відповідач. Технічного паспорту будинку АДРЕСА_1 або ж інших документів, які містять інформацію, з яких частин та приміщень складається будинок позивачем не надано. Крім того, відсутній доказ того, що це приміщення є допоміжним.

Зазначає, що фото, які додані до позовної заяви, не є достовірними доказами, оскільки не доводять того, що вони зроблені саме у будинку АДРЕСА_1 , і, що замок встановлений саме відповідачем.

Також зазначає, що матеріали справи не містять доказів того, що поліція викликалася на місце події, була проведена перевірка та за результатами перевірки відкрито кримінальне провадження.

Таким чином вважає, що єдиним способом встановити обставини справи є проведення незалежного розслідування вказаних діянь, що може бути виконано виключно правоохоронними органами, і лише після проведення розслідування інциденту можна встановити особу, яка порушує законодавство, та притягнути до відповідальності.

Щодо витрат на правничу допомогу зазначає, що до позовної заяви не додано доказів обсягу наданих послуг і виконаних робіт, а також їх вартості.

Враховуючи вищевикладене вважає вимоги позовної заяви необґрунтованим та такими, що не підлягають задоволенню.

14.12.2021 від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву (а.с.72-74).

Представник позивача зазначає, що відповідач достовірно знає про наявність підвальних приміщень у будинку та умисно вводить суд в оману, стверджуючи про відсутність у позивача доказів існування у будинку підвалу.

Виклики поліції з приводу самовільного зайняття відповідачем підвалу будинку здійснювалися неодноразово, однак поліція не надавала письмових відповідей на звернення. Лише 11.11.2021 була надана відповідь позивачу про відсутність у діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, а також була проведена профілактична бесіда щодо недопущення антигромадської поведінки, тобто відповіддю від 11.11.2021 підтверджується обставина існування конфлікту між відповідачем та позивачем, пов`язаного із самовільним зайняттям підвального приміщення, яке перебуває у спільній сумісній власності усіх співвласників будинку.

Також зазначає, що незгода відповідача з розміром витрат на професійну правничу допомогу не спростовується належними розрахунками, якими б вона доводила неспівмірність розміру гонорару у сумі 6000, 00 грн

29.12.2021 від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив (а.с.85-88).

Представник відповідача зазначає, що єдиним належним, достовірним та достатнім доказом є інформація, отримана поліцією, яка після розслідування здатна встановити чи є факт самовільного зайняття та обмеження доступу до підвального приміщення саме відповідачем.

Крім того, зазначає, що витрати на правову допомогу, які поніс позивач, є завищеними.

08.09.2022 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення (а.с.142-143).

Зазначає, що надані акти про фіксування дій, вчинених відповідачем, що перешкоджали користуватися підвальним приміщенням не можуть бути доказом того, що ці дії вчиненні саме відповідачем, оскільки жоден із свідків не бачив і не може підтвердити даний факт, а підписані акти є недійсними, тому що підписанти не були присутні при вчиненні протиправних дій, тому не можуть підтвердити ким саме було вчинено правопорушення.

Крім того, зазначає, що 31.07.2021 відповідачу була надіслана письмова вимога про припинення порушення прав співвласників будинку на спільне майно, яку вона отримала 03.08.2021, проте після 31.07.2021 року жодних скарг на дії відповідача, звернень до органів поліції позивачем не було зафіксовано, тому є підстави вважати, що позовна заява є безпідставною.

Представник позивача після оголошеної перерви у судове засідання не з`явився.

Згідно п.п.1, 2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Поважність причин неявки сторони в суд є оціночною категорією, яка вирішується судом в кожному конкретному випадку.

З матеріалів справи вбачається, що представником позивача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи. При цьому представник позивача як на причину неявки посилався на перебування у місті Києві у зв`язку з навчанням, однак, суд не вважає причини неявки представника позивача, які зазначені ними у клопотанні, поважними, оскількина підтвердження зазначених у клопотанні обставин не надано відповідних доказів.

Враховуючи, що представник позивача не з`явився у судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, доказів поважності причин неявки не надав, тому суд приходить до висновку про наявність правових підстав для розгляду справи за відсутності представника позивача.

У судовому засіданні представник відповідача позов не визнав з підстав, викладених у відзиві.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_2 пояснив, що ОСОБА_1 на протязі тривалого часу вчиняла дії, пов`язані із захопленням частини підвального приміщення. Потрапляючи до підвалу через аварійний вхід, ОСОБА_1 самовільно зайняла частину підвального приміщення, встановивши там двері і замок на них, без погодження із співвласниками ОСББ "Соборний квартал". Пояснив, що бачив лише двері, однак, як їх встановлювали особисто не бачив.Крім того, зазначив, що наразі ОСОБА_1 у підвал не потрапляє, оскільки аварійний вхід у підвал заклали цеглою і засипали, а іншій вхід закритий та ключі від нього знаходяться у офісі ОСББ "Соборний квартал".

Допитаний в якості свідка ОСОБА_3 пояснив, що вхід у підвальне приміщення було закрито зі сторони вулиці на висячий замок, який було збито ОСОБА_1 . Збивши замок і потрапивши всередину підвалу ОСОБА_1 заявила, що претендує на частину підвального приміщення, однак на зборах управління ОСОБА_1 роз`яснювалося, що вона немає права вчиняти протиправні дії, тобто збивати замок. Однак, оскільки протиправні дії повторювалися неодноразово, тому за рішенням управління замок змінювався на новий, а ОСОБА_1 збивала його знову і заходила до підвалу, намагаючись установити там свої двері. Враховуючи протиправні дії ОСОБА_1 управлінням було прийнято рішення про закладення входу до підвалу, який був з вулиці, тобто через який потрапляла ОСОБА_1 ..

Пояснив, що підвал перебуває у загальному користуванні і щоб отримати частину підвального приміщення потрібно написати заяву, а заява від відповідача не надходила, тому і виникла конфліктна ситуація. Крім того, зазначив, що не бачив як ОСОБА_1 встановлював двері у підвальному приміщенні і не був присутній при складені актів, а підписував їх по факту отриманої інформації.

Заслухавши пояснення представника відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ОСББ "Соборний квартал" є юридичною особою, яка внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 11.03.2016, реєстраційний номер:0404, Код (а.с.8).

ОСББ "Соборний квартал" об`єднує житлові багатоквартирні будинки АДРЕСА_3 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_6 та є утримувачем житлового комплексу на підставі рішення Виконавчого комітету Житомирської міської ради від 27.04.2016 №353 та акта приймання-передачі житлового комплексу або його частини з балансу на баланс від 07.06.2016 (а.с.15, 16-17).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна право власності на об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_7 належить міськвиконкому та ОСОБА_4 на праві спільної часткової власності (а.с.18).

У матеріалах справи наявна копія інвентаризаційних документів на домоволодіння АДРЕСА_8 , у яких, зокрема, згідно плану вбачається наявність підвальних приміщень у домоволодінні (а.с.77-78).

У відповідності до копії акту ОСББ "Соборний квартал" від 28.06.2021, складеного головою правління ОСББ "Соборний квартал" Притуліною Л.О. за участі секретаря правління Качоровського О.В. та члена правління ОСОБА_3 мешканка житлового будинку по АДРЕСА_7 ОСОБА_1 без будь-якого дозволу з боку правління ОСББ "Соборний квартал" зірвала замок на дверній решітці при вході в підвальне приміщення колишньої котельні, занесла в підвальне приміщення двері та перекрила вхід майже до третини підвалу (а.с.21).

Відповідно до копії акту ОСББ "Соборний квартал" від 29.06.2021 ОСББ "Соборний квартал" було демонтовано замок, встановлений ОСОБА_1 , та підвал був закритий на замок правління (а.с.22).

Згідно копії акту ОСББ "Соборний квартал" від 29.07.2021 ОСОБА_1 знову зірвала замок управління, але таким чином, що неможливо було зачинити підвал, де знаходиться обладнання КП "ЖТКЕ" (а.с.23).

Відповідно до копії акту ОСББ "Соборний квартал" від 31.07.2021 ОСОБА_1 попри заборону поліції встановила двері у підвальному приміщенні та закрила їх на замок, позбавивши працівників ОСББ "Соборний квартал" можливості обслуговування комунікацій, які там знаходяться. Крім того, закрила отвір у стіні, який був єдиним вентиляційним отвором (а.с.24).

31.07.2021 ОСОБА_1 була надіслана письмова вимога про припинення порушення прав співвласників будинку на спільне майно, яку вона отримала 03.08.2021 (а.с.25-26, 27).

Як вбачається з листа Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській областівід 11.11.2021 №18240/201/04/2021 р. звернення з приводу того, що ОСОБА_1 зриває замки до підвального приміщення та зносить свої речі було зареєстровано в ЖЄО №54722 від 11.10.2021 та працівниками Житомирського РУП ГУНП у Житомирській області розглянуто. Враховуючи, що матеріали не містили ознак кримінального правопорушення, тому перевірка була закінчена (а.с.80).

Відповідно до ч.2 ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Згідно ч.1 ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначає Закон України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", предметом регулювання якого є відносини, що виникають у процесі реалізації прав та виконання обов`язків власників квартир та нежитлових приміщень як співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно положень ст.1 Закон України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири.

Допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення).

Спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Частка співвласника - частка, яку становить площа квартири та/або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.5 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

Співвласники майна, що знаходиться у спільній сумісній власності, не тільки володіють та користуються, але й розпоряджаються таким майном за спільною згодою. Співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників (п.1 ч.1 та ч.2 ст.6 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку").

Відповідно до ст.18 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання зобов`язане забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов та порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна, а також припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласників.

Згідно ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми.

Згідно роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Згідно роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Крім того, суд може захистити лише порушене право позивача на момент розгляду спору в суді.

Представник позивача в обґрунтування позовної вимоги посилався на те, що відповідач самовільно зайняла частину підвального приміщення у будинку АДРЕСА_1 , встановивши двері і замок на них, чим порушила права співвласників будинку на володіння і користування спільним майном.

Однак матеріали справи не містять доказів того, що самовільне зайняття частини підвального приміщення у будинку АДРЕСА_1 , а саме шляхом встановлення дверей і замку на них, здійснено саме відповідачем і на час ухвалення рішення продовжує існувати.

При цьому суд ураховує, що долучені до матеріалів справи Акти ОСББ "Соборний квартал" від 28.06.2021, 29.06.2021, 29.07.2021, 31.07.2021 складалися за відсутності відповідача, а наявні у справі фотографії є нечітким та не дають можливості встановити ким саме встановлено двері та замок на них, а також місце і час фотографування.

Жодних інших належних, допустимих та достатніх доказів позивачем не надано, не заявлено клопотань про їх витребування, не повідомлено про причини неможливості подати такі докази.

Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, прав та інтересів юридичних осіб суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову у зв`язку з недоведеністю.

Згідно ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України у разі відмови в позові судові витрати покладаються на позивача, тому підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст.4, 81, 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач :

ОСББ "Соборний квартал",

м. Житомир, м-н. Соборний, 3/2

Відповідач:

ОСОБА_1 ,

АДРЕСА_7

Суддя: Н.М. Анциборенко