Справа № 126/2739/21
Провадження № 22-ц/801/1593/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хміль Р.В.
Доповідач:Ковальчук О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 рокуСправа № 126/2739/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Ковальчука О.В.,

суддів: Сала Т.Б., Шемети Т.М.,

за участю секретаря Луцишина О. П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Голови комісії з припинення юридичної особи Устянської сільської ради Драгана Віталія Григоровича про визнання права на земельну частку (пай),

за апеляційною скаргою Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі: Бершадської міської ради, Гайсинської районної державної адміністрації на рішення Бершадського районного суду Вінницької області, ухвалене у цій справі 04 травня 2022 року в м. Бершадь суддею цього суду Хмелем Р.В.,

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Голови комісії з припинення юридичної особи Устянської сільської ради Драгана В.Г. про визнання права на земельну частку (пай), який мотивував тим, що з 10 квітня 1995 року до 26 березня 2020 року він був членом КСП «Ранок» та маючи на меті отримати сертифікат на право на земельну частку (пай) звернувся до відділу №1 Управління у Гайсинському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області.

Там позивач дізнався про те, що його не було включено до списку громадян - членів КСП «Ранок» та до списку осіб, що мають право на отримання державних актів на право власності на земельну ділянку згідно із виданими сертифікатами на території Устянської сільської ради Бершадського району Вінницької області.

У зв`язку з безпідставним невнесенням до списку осіб до Державного акту на право колективної власності на землю, позивач позбавлений права отримати належну йому земельну частку (пай), що і стало причиною звернення до суду з даним позовом.

Зважаючи на викладене просив: поновити йому строк на звернення до суду із позовом; визнати за ним право на земельну частку пай на території Устянської сільської ради Бершадського району Вінницької області, площею 1,93 умовних кадастрових га.

Рішенням Бершадського районного суду Вінницької області від 04 травня 2022 року позов задоволено. Поновлено ОСОБА_1 строк позовної давності. Визнано за ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) на території Устянської сільської ради Бершадського району Вінницької області, площею 1,93 умовних кадастрових га.

Особа, яка не брала участі у справі, Гайсинська окружна прокуратура Вінницької області в інтересах держави в особі: Бершадської міської ради, Гайсинської районної державної адміністрації, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, в апеляційній скарзі просить оскаржуване рішення скасувати та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відзив на апеляційну скаргу не надійшов.

Згідно пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу (частина четверта статті 23 Закону України «Про прокуратуру»).

В обґрунтування доводів апеляційної скарги Гайсинська окружна прокуратура Вінницької області зазначила про наявність інтересу держави в оскарженні рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 04 травня 2022 року у зв`язку з тим, що безпідставне визнання за позивачем права на земельну частку (пай) порушує вимоги чинного законодавства щодо порядку отримання у власність земельної частки (паю). Крім того, в подальшому вказане рішення може призвести до виникнення обов`язку щодо виділення в натурі земельної ділянки із земель комунальної власності за відсутності у позивача такого права, що порушує інтереси територіальної громади.

З урахуванням вказаного, встановивши, що Гайсинська окружна прокуратура Вінницької області звернулася до суду в інтересах Бершадської міської ради, Гайсинської районної державної адміністрації, яких повідомила про подання апеляційної скарги (а. с. 78-80), та які наявність підстав для представництва їх інтересів не оскаржили, апеляційний суд дійшов висновку про наявність правових підстав для перегляду судового рішення за вказаною апеляційною скаргою, оскільки у цьому випадку допуск прокурора до суду є виправданим, вступ у справу здійснений у межах дискреційних повноважень, визначених законодавством.

Статтею 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Однак, рішення суду цим вимогам не відповідає, тому апеляційний суд, відповідно до вимог ст. 367 ЦПК України, перевіривши його законність і обґрунтованість у межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити з таких підстав.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 був членом КСП «Ранок» с. Устя, Бершадського району Вінницької області, однак, не був включений в списки громадян - членів колективного сільськогосподарського підприємства, а тому має право на захист свого порушеного права. Крім того, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду з поважних причин, оскільки дізнався, що він не включений в списки громадян - членів КСП «Ранок», які мають право на отримання земельної частки (паю) в натурі, з довідки Відділу №1 Управління у Гайсинському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 працював у КСП «Ранок» с. Устя, Бершадського району Вінницької області з квітня 1995 року. У 2000 році КСП «Ранок» було реорганізоване у ТОВ «Устянське», що підтверджується трудовою книжкою серії НОМЕР_1 (а. с. 8-9).

З відповіді Відділу №1 Управління у Гайсинському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області №М-63/0-0.118.1-75/427-21 від 11 серпня 2021 року вбачається, що ОСОБА_1 не було включено до списків громадян - членів колективного сільськогосподарського підприємства, що додаються до Державного акта на право колективної власності на землю по Устянській сільській раді, який був виданий 03 січня 1996 року, для сільськогосподарського використання відповідно до Рішення 5 сесії 22 скликання Устянської сільської ради народних депутатів від 26 грудня 1995 року (а. с. 13).

Учасниками цивільних відносин є фізичні особи та юридичні особи (ч. 1 ст.2 ЦК України).

За приписами ч. 2 ст. 48 ЦПК України відповідачем у справі може бути фізична або юридична особа, а також держава до якої звернуті матеріально-правові вимоги позивача і яка, за твердженням позивача, є або порушником його прав, або необґрунтовано, на думку позивача, оспорює його права, і на якого внаслідок цього може бути покладено обов`язки судовим рішенням.

Аналогічні роз`яснення містить п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», згідно якого оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цієї особи, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (п.41); від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (п.49); від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (п.50); від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (п.п.37,54); від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (п.31.4); від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (п.38), від 13 березня 2019 року у справі № 757/39920/15-ц (п.31), від 27 березня 2019 року у справі № 520/17304/15-ц (п.63); від 11 вересня 2019 року у справі № 203/3682/17; від 23 червня 2020 року у справі № 680/214/16-ц (п.71)).

Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (ч. ч. 1, 3 статті 51 ЦПК України).

Відповідно до статті 175 ЦПК України позивач формулює позовні вимоги і зобов`язаний зазначити належний склад відповідачів у позові, а суд, згідно вимог статті 197 ЦПК України вирішити питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Згідно з частинами першою, шостою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Відповідно до статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення; 3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині; 4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково; 5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції; 7) скасувати ухвалу про відкриття провадження у справі і прийняти постанову про направлення справи для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю; 8) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-7 частини першої цієї статті.

Отже, апеляційний суд в силу своїх процесуальних повноважень, визначених статтями 367, 374 ЦПК України, не має права на залучення на стадії апеляційного розгляду до участі у справі інших осіб, як і повноважень на скасування рішення суду з направленням справи на новий судовий розгляд.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для закриття провадження у справі, а є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог до цього відповідача, який не є належним (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (п.40), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (п.50), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (п.37,44), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (п.31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (п.39); від 1 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (п.75); від 23 червня 2020 року у справі № 680/214/16-ц (п.74)).

Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача (п.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц).

Відповідачем у справі є Голова комісії з припинення юридичної особи Устянської сільської ради Драган В.Г.

Відповідно до розпорядження КМУ №707-р від 12 червня 2020 року «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області» Устянську територіальну громаду включено до складу Бершадської територіальної громади з центром у м. Бершадь.

Пунктом 6-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України, припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади.

Оскільки перше пленарне засіданні 1 сесії 8 скликання Бершадської міської ради як органу місцевого самоврядування відбулось 24 листопада 2020 року, то відповідно в цей день Устянська сільська рада втратила свої повноваження.

Отже, на час звернення із позовом до суду (13 грудня 2021 року) повноваження Устянської сільської ради припинено, а її правонаступником є Бершадська міська рада, а відтак ОСОБА_2 як Голова комісії з припинення юридичної особи Устянської сільської ради є неналежним відповідачем у справі.

Крім того, до участі у справі не залучено відповідну районну державну адміністрацію, яка затверджує розмір паю та вирішує питання про видачу сертифіката.

З відповіді Відділу №3 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області №М-232/0-0.118.1-242/427-21 від 01 грудня 2021 року видно, що розпорядженням Бершадської районної державної адміністрації №21 від 13 січня 2003 року «Про затвердження технічної документації по передачі земельних часток (паїв) та видачу державних актів на право власності на землю» на території Устянської сільської ради визначено розмір земельної частки (паю) 1,93 в умовних кадастрових гектарах (а. с. 12).

Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» Бершадський район Вінницької області ліквідовано та утворено Гайсинський район, з центром у м. Гайсин, до складу якого увійшли території Бершадської міської та Джулинської сільської територіальних громад.

Згідно із додатком 1 до Розпорядження Кабінету Міністрів України №1635-р від 16 грудня 2020 року «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій» здійснено реорганізацію Бершадської районної державної адміністрації шляхом приєднання до Гайсинської районної державної адміністрації.

Розпорядженням голови Вінницької обласної адміністрації №10 від 16 січня 2021 року «Про утворення комісії з реорганізації Бершадської районної державної адміністрації» утворено комісію з реорганізації Бершадської районної державної адміністрації.

Таким чином, повноваження Бершадської районної державної адміністрації перейшли до її правонаступника - Гайсинської районної державної адміністрації, яку й слід було залучити як співвідповідача у справі.

Також, оскільки включення чи невключення члена КСП до списку громадян - членів колективного сільськогосподарського підприємства, що додається до Державного акту на право колективної власності на землю пов`язане з відповідним рішенням КСП чи його бездіяльністю, то до участі у справі мало б бути залучено ТОВ «Устянське», як правонаступник КСП «Ранок».

Крім того, апеляційний суд звертає увагу на те, що ОСОБА_2 є Бершадським міським головою та за його підписом, як голови комісії з реорганізації юридичної особи Устянської сільської ради було подано відзив на позовну заяву (а. с. 17-19). Пізніше ним же було підписано та подано до суду першої інстанції клопотання про визнання відповідача у справі неналежним та заміну відповідача на належного Бершадську міську раду (а. с. 21-22). Ухвалою Бершадського районного суду від 12 січня 2022 року необґрунтовано відмовлено у задоволенні цього клопотання (а. с. 34).

На підставі викладеного та встановлених у справі обставин, апеляційний суд дійшов висновку, що оскільки до участі у справі не було залучено Бершадську міську раду, Гайсинську районну державну адміністрацію та ТОВ «Устянське», які мають бути співвідповідачами у цій справі, тому позов подано до неналежного відповідача.

За таких обставин, оскільки суд першої інстанції не звернув належної уваги на склад учасників у справі, не роз`яснив позивачу право на заявлення клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем або залучення співвідповідача, тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволені позовних вимог.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням наведеного апеляційний суд дійшов висновку, що рішення суду першої інстанції в законній силі залишатись не може та відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 - 384, 389 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Гайсинської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі: Бершадської міської ради, Гайсинської районної державної адміністрації задовольнити, рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 04 травня 2022 року скасувати, ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Голови комісії з припинення юридичної особи Устянської сільської ради Драгана Віталія Григоровича про визнання права на земельну частку (пай) відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_2 ) на користь Вінницької обласної прокуратури (код ЄДРПОУ - 02909909) судовий збір в розмірі 1362,00 грн, сплачений за подачу апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили із дня її прийняття.

Касаційна скарга на постанову може бути подана до Верховного Суду протягом тридцяти днів із дня складання повного тексту постанови.

Головуючий О. В. Ковальчук

Судді : Т. Б. Сало

Т. М. Шемета