"30" серпня 2022 р. Справа № 363/859/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

30 серпня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Строкань В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

18 лютого 2022 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, обґрунтовуючи її тим, що 13 травня 2006 року між ним та відповідачем було укладено шлюб, зареєстрований Виконавчим комітетом Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області. Від шлюбу дітей не має. Спільне подружнє життя у сторін не склалось, через різні погляди на життя, ведення домашнього господарства. Шлюбно-сімейні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть, у кожного свій бюджет. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, а тому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем.

Після виконання судом вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою суду від 13 травня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження. Розгляд справи призначено на 09:00 20 червня 2022 року.

16 травня 2022 року до суду від позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Зазначив, що примирення неможливе, проти винесення заочного рішення не заперечує.

У судове засідання, призначене на 20 червня 2022 року з`явився позивач. Відповідач не з`явилася, при цьому у зв`язку із відсутністю доказів належного її повідомлення про день, час та місце розгляду справи, судове засідання було відкладено на 09:00 3 серпня 2022 року, про що повідомлено відповідача.

Судове засідання, призначене на 3 серпня 2022 року не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді у нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні. Наступне судове засідання призначено на 30 серпня 2022 року о 09:30, про що сторін повідомлено судовими повітками, смс-повідомленнями, а відповідача - додатково шляхом розміщення оголошення на сайті суду.

У призначене судове засідання сторони не з`явилися, про день, місце та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Як убачається із матеріалів справи, наявні заяви позивача від 16 травня та 3 серпня 2022 року про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, при цьому проти ухвалення заочного рішення не заперечує, судові витрати залишає за собою. Судові повістки про виклик до суду, надіслані відповідачу, повернулися до суду без вручення адресату з підстав «за закінченням терміну зберігання», при цьому згідно довідок про доставляння ОСОБА_2 смс-повідомлень про виклик її у судові засідання, призначені на 20 червня, 3 та 30 серпня 2022 року, а також шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Вишгородського районного суду Київської області про виклик ОСОБА_2 у судове засідання, призначене на 30 серпня 2022 року, вважається, що відповідач належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду справи.

Враховуючи наявність у матеріалах справи заяв позивача про розгляд справи у його відсутності, неявку відповідача у судове засідання без поважних причин, положення статті 223 ЦПК України, а також наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої

статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Статтею 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.

Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 13 травня 2006 року перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (видане повторно), серії НОМЕР_1 від 26 вересня 2019 року, актовий запис № 13.

Як зазначає позивач, що тривалий час вони з відповідачем проживають окремо, шлюбно-сімейні відносини між ними припинені, спільного господарства вони не ведуть, у кожного свій бюджет. Шлюб існує лише формально, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим.

Відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-якої обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Частинами третьою, четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно частиною третьою статті 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе та суперечитиме їхнім інтересам.

Як убачається із заяви, судові витрати позивач залишає за собою.

Керуючись статтями 21, 24, 56, 105, 110, 112-114 СК України, статтями 4, 12, 13, 77, 81, 141, 206, 263265, 280, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстрований 13 травня 2006 року Виконавчим комітетом Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області, актовий запис № 13.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя О.П. Лукач