Справа № 451/763/22
Провадження № 2/451/406/22
РІШЕННЯ

іменем України

09 вересня 2022 року місто Радехів

Радехівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Куцик-Трускавецької О.Б.,

секретар судового засідання Федорук І.Б,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області, третя особа: Радехівська державна нотаріальна контора Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Стислий виклад позиції сторін

На розгляд Радехівського районного суду Львівської області поступила позовна заява ОСОБА_1 , подана її представником адвокатом Фреєм А.В., до Радехівської міської ради Львівської області (відповідач), за участі Радехівської державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) у якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Судові витрати просить покласти на позивачку.

В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору покликається на те, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер сусід позивачки - ОСОБА_2 . Після його смерті залишилося спадкове майно (земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,4509 га, що розташована на території Миколаївської сільської ради). ОСОБА_2 до дня смерті проживав і був зареєстрований один в будинку, який знаходиться по АДРЕСА_1 . За життя ОСОБА_2 склав заповіт в користь ОСОБА_1 . При зверненні до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини з підстав пропуску строку, встановленого для її прийняття. Про наявність заповіту позивачка не була обізнана, що слугувало підставою для звернення до суду з позовом у даній справі.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався.

У підготовче засідання сторони участі уповноважених представників не забезпечили.

Зважаючи на вимоги частин 1, 3 статті 211, частини 1 статті 223 та частини 2 статті 247 ЦПК України суд доходить висновку про можливість проведення розгляду справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заяви, клопотання учасників справи

Представник позивачки подав на розгляд суду заяву про розгляд справи у відсутності позивачки та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити(а.с.28).

Представник відповідача подав клопотання про розгляд справи у їх відсутності та про визнання позовних вимог (а.с.29-30).

Третя особа подала на розгляд суду клопотання про розгляд справи у відсутності її представника та не заперечення щодо позовних вимог (а.с.27).

З урахуванням норм частини 3 статі 200 ЦПК України суд приходить до висновку про можливість прийняття судового рішення у підготовчому засіданні, у зв`язку з визнанням позову відповідачем.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 02.08.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.2-3).

Суд, з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Згідно паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Радехівським РВ УМВС України у Львівській області 11 березня 1999 року, ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Кубайка, Таштанського району Красноярського краю та зареєстрована по АДРЕСА_2 (а.с.11).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 23.12.2013 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Миколаїв, Радехівського району Львівської області (а.с.12).

Згідно довідки старости Миколаївського старостинського округу Лопатинської селищної ради Червоноградського району Львівської області 22.02.2022 № 148, померлий ОСОБА_2 по день його смерті - ІНФОРМАЦІЯ_3 був зареєстрований та проживав один в будинку, який знаходиться по АДРЕСА_2 . Заповіт від імені померлого посвідчувався Миколаївською сільською радою 13.12.2013 року за реєстровим № 85 (а.с.13).

Відповідно до заповіту, складеного 13.12.2013 року у с. Миколаїв Радехівського району Львівської області, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив особисте розпорядження, відповідно до якого заповів ОСОБА_1 , все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом буде мати право (а.с.14).

Згідно даних витягу зі Спадкового реєтру від 13.07.2022 після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилася (а.с.15).

23.02.2022 року Радехівською ДНК відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України (а.с.17).

Зміст спірних правовідносин

Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачкою строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та відмовою нотаріуса з цієї причини у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину після смерті спадкодавця.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України).

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є смерть спадкодавця.

Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах.

Крім цього, суд бере до уваги роз`яснення, викладені у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивачка ОСОБА_1 є сусідкою ОСОБА_2 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на спадкове майно.

За життя ОСОБА_2 зробив особисте розпорядження, відповідно до якого усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що за законом буде мати право заповів ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту.

Надаючи оцінку аргументам позивачки суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова ВС від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17).

Наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини заслуговують на увагу, оскільки, на переконання суду, є поважними. Так, позивачка не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про існування заповіту від спадкодавця ОСОБА_2 , складеного на її користь, адже спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, а відповідно не були здійснені повідомлення та виклики спадкоємця за заповітом.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності суд вважає, що позов слід задовольнити повністю.

На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та керуючись статтями 10, 19, 81, 89, 200, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, Радехівський районний суд Львівської області,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати у справі покласти на позивачку.

Реквізити сторін:

Позивачка ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 );

Відповідач Лопатинська селищна рада (80261, смт. Лопатин, вул. Центральна, 12, Червоноградського району, Львівської області, Код );

Третя особа: Радехівська державна нотаріальна контора Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) (80200,м. Радехів, проспект Відродження, 7 Львівської області, Код ЄДРПОУ: 02899507 ).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення складене 12.09.2022

Головуючий суддяО. Б. Куцик-Трускавецька