Провадження № 2/389/411/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Берднікової Г.В.,

за участю секретаря судового засідання Чуканової О.А., представника позивача - адвоката Урсаленка О.М., відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду міста Знам`янка Кіровоградської області, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити знесення самовільно побудованого приміщення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, 14 липня 2021 року звернувся до суду з даною позовною заявою, вимоги якої обґрунтував тим, що він є власником житлової квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . На першому поверсі у під`їзді де розташована його квартира та в якій він проживає, відповідач ОСОБА_1 без відповідних дозвільних документів добудувала комору. Зазначена самовільно збудована споруда перешкоджає вільному доступу до входу у під`їзд, а також зведення споруди порушує правила пожежної безпеки і в разі виникнення пожежі приведе до трагічних наслідків про що зазначив начальник Знам`янського відділу УДСУНС у Кіровоградській області. Відповідно до чинного законодавства про користування спільним майном ОСОБА_1 порушила правила користування спільним майном. З питання знесення самовільно побудованої відповідачем споруди він звертався до Знам`янської міської ради як балансоутримувача будинку та йому було надано відповідь, що це питання може бути вирішено тільки у судовому порядку. За вказаного позивач просить суд зобов`язати ОСОБА_1 знести незаконно побудовану споруду комори на першому поверсі у другому під`їзді будинку АДРЕСА_2 та стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в сумі 10000 грн. Заподіяну йому моральну шкоду обґрунтовує приниженням його людської гідності, тривалий час він вимушений був терпіти незручності під час зведення незаконної споруди.

Позивач у судове засідання не з`явився, у судових засіданнях, що відбулися за часом раніше, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та посив суд їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, пояснила, що підсобне приміщення побудувала під сходовим маршем на першому поверсі під`їзду за згодою співвласників будинку для спільного користування всіх співвласників, зокрема для зберігання побутового інвентарю.

Заслухавши пояснення присутніх учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що за даними паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 та довідки голови будинкового комітету від 14 липня 2021 року, ОСОБА_2 проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 4,12). Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та договору дарування від 15 грудня 2014 року, ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить 10/25 часток вказаної квартири, в якій він зареєстрований та проживає (а.с. 123,124-125).

Відповідач ОСОБА_1 відповідно до довідки виконавчого комітету Знам`янської міської ради Кіровоградської облатсі від 03 серпня 2021 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 . (а.с. 33).

На підставі звернення ОСОБА_2 до Кіровоградського регіонального контактного центру від 29 березня 2021 року, комісією у складі голови комісії Нікітіна М.М. начальника управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Знам`янської міської ради, та членів комісії, ОСОБА_3 головного інженера комунального підприємства «Знам`янський комбінат комунальних послуг» та ОСОБА_4 - головного спеціаліста відділу архітектури та містобудування УМА та ЖКГ Знам`янської міської ради, відповідно до розпорядження міського голови від 05 квітня 2021 року, здійснено обстеження сходової клітини першого поверху під`їзду №ІІ, житлового будинку АДРЕСА_2 , про що складено акт від 05 квітня 2021 року.

При обстеженні, відповідно до матеріалів комунального підприємства «Знам`янський комбінат комунальних послуг» встановлено, що в квартирі АДРЕСА_4 , проживає ОСОБА_1 , яка є власником даної квартири відповідно до договору купівлі-продажу квартири №2058 від 15 жовтня 2001 року, а ОСОБА_2 проживає на другому поверсі під`їзду №ІІ, в квартирі АДРЕСА_5 . ОСОБА_1 при вході до під`їзду №ІІ житлового будинку АДРЕСА_2 під сходовим маршем влаштовано комору для власних господарських потреб. У ОСОБА_1 в наявності протокол зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 від 18 липня 2019 року б/н, в якому мешканці квартир житлового будинку АДРЕСА_2 не заперечують щодо зведення вищевказаної комори ОСОБА_5 . В даному протоколі значиться підпис навпроти прізвища ОСОБА_2 , який в свою чергу, на словах, заявляє, що він даний документ не підписував і вважає його підробним. За встановлених фактів комісією рекомендовано: 1. Відділу архітектури та містобудування УМА та ЖКГ Знам`янської міської ради звернутися до управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області щодо перевірки відповідності чинному законодавсту України в сфері містобудування та архітектури влаштування комори ОСОБА_1 у під`їзді №ІІ по АДРЕСА_2 . 2. У разі недосягнення порозуміння вищезазначених спорів, власникам квартир АДРЕСА_6 та АДРЕСА_7 рекомендовано звернутися в судові органи для вирішення даного питання в судовому порядку. 3. За встановленими фактами комісією рекомендовано власникам квартир АДРЕСА_6 та АДРЕСА_5 виконувати умови добросусідства з метою уникнення подальших сусідських спорів та суперечок (а.с. 4).

З листа Комунального підприємства «Знам`янський комбінат комунальних послуг» від 26 квітня 2021 року за вих.№130 адресовнаого ОСОБА_2 вбачається, що останній звернувся до комунального підприємства з заявою щодо вирішення питання незаконної забудови у підї`зді будинку по АДРЕСА_2 та йому було надано інформацію, що КП «Знам`янський комбінат комунальних послуг» є управителем багатоквартирного будинку та надає житлово-комунальні послуги згідно Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» АДРЕСА_8 , що пребувають в Управлінні, в розумінні вказаного закону, а також земельні ділянки, на яких розташовані багатоквартирні будинки та належні до них будівлі, споруди та прибудинкова територія, перебувають у спільній сумісній власності власників квартир та нежитлових приміщень. Статтею 5 Закону №417-VІІІ визначено, що спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Згідно зі ст.9 цього закону управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. Співвласники приймають рішення щодо управлення багатоквартирним будинком на зборах у порядку , передбаченому цією статтею. Тобто розпорядження майном будинку, утримання такого будинку та вирішення різного роду питань здійснюється співвласниками такого будинку. Також, ст.355 ЦК України визначено, що майно, яке є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частиною 2 ст.369 ЦК України визначено, що розпорядження майном, що є у його спільні сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників. Статтею 1 вказаного закону передбачено, що співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на загальних зборах у порядку, передбаченому цією статею. Перевіркою встановлено, що мешканцями будинку був складений протокол від 18 липня 2019 року щодо вирішення питання забудови (перебудови) у під`їзді будинку, який також засвідчений підписом позивача. Тому до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управленні багатоквартирним будинком, зокрема щодо вирішення мешканцями питань перепланування будинку, який перебуває у спільній сумісній власності. Такі питання вирішуються мешканцями будинку (а.с.5).

На заяву ОСОБА_2 від 07 квітня 2021 року щодо порушення правил пожежної безпеки під час забудови в під`їзді житлового будинку АДРЕСА_2 , Знам`янським відділом управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області 05 травня 2021 року за вих.№128/33-17 надано відповідь, що 08 квітня 2021 року за вказаною адресою було направлено представника Знам`янського МРВ Управління ДСНС України у Кіровоградській області для здійснення обстеження приміщення під`їзду вказаного житлового будинку. За результатми огляду встановлено, що на першому поверсі під сходовим маршем здійснено будівництво підсобного приміщення та на другому поверсі здійснено добудову до житлової квартири, що є порушенням вимог правил пожежної безпеки, а саме абз.7 п.2.37 гл.2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, які затверджено наказом МВС України від 30 грудня 2014 року №1417. У відповідності до вимог пункту 2 ст.5 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання. Керуючись ст. 9 та ст.10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» рекомендовано дане питання винести на розгляд зборів співвласників будинку та ініціювати прийняття відповідного рішення щодо демонтажу зазначених приміщень (добудов) (а.с. 6).

На підтвердження побудови приміщення, яке є предметом спору позивачем надано фотознімки (а.с.7,8,9,10).

Згідно з довідкою Комунального підприємства «Знам`янскьий комбінат комунальних послуг» від 14 липня 2021 року, будинок по АДРЕСА_2 , перебуває в управлінні комунального підприємства «Знам`янський комбаніт комунальних послуг» (а.с.11).

З протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку від 18 липня 2019 року вбачається, що 18 липня 2019 року співвласниками багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 було проведено збори, участь в яких взяли 8 мешканців будинку. На вказаних зборах вирішувалося питання про надання згоди будівництва комори під сходовим маршем на 1-му поверсі у ІІ під`їзді будинку по АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 . За результатами зборів мешканці будинку не заперечували проти будівництва комори під сходовим маршем на І поверсі ІІ під`їзду будинку по АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 . За прийняте рішення проголосувало 8 чоловік. Серед прізвищ мешканців будинку, які приймали участь у зборах, міститься прізвище ОСОБА_2 та його підпис (в судовому засіданні позивач категорично заперечив справжність підпису вчиненого від його імені). На вказаному протоколі також міститься підпис керівника КП «Знам`янський комбінат комунальних послуг», завірена печаткою підприємства та відмітка, що він не заперечує щодо прийнятого рішення (а.с.59).

23 лютого 2022 року до суду надійшла спільна заява від мешканців житлового будинку АДРЕСА_2 , де вказано, що ініціаторами побудови комори під сходовим маршем є саме мешканці будинку, а ОСОБА_1 представляє інтереси співвласників будинку. Дану комору планували використовувати для зберігання побутового інвентарю, а саме інструменту для підтримання порядку та благоустрою прибудинкової території. ОСОБА_1 була обрана відповідальною, у зв`язку з тим, що вона є уповноваженою особою будинку та працює в КМ «Знам`янський ККП», та займається ремонтними роботами в будинку (а.с. 96).

У листі Знам`янського міжміського комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» від 06 вересня 2021 року наданого на запит представника позивача, вказано, що технічний паспорт на багатоквартирний житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 знаходиться в КП «Знам`янський ККП»; право власності на багатоквартирний житловий будинок не видавалось і не реєструвалося; літери Б.В.Г.Д, які розташовані на земельній ділянці - спільною власністю, всіх власників квартир (а.с. 99).

У листі виконавчого комітету Знам`янського міської ради від 21 лютого 2022 року зазначено, що технічна документація із землеустрою та правовстановлюючі документи на земельну ділянку АДРЕСА_2 , відсутні (а.с. 98).

У поетажному плані на житловий будинок в АДРЕСА_2 , який міститья в технічному паспорті цього будинку, розташування комори на першому поверсі в другому під`їзді будинку, під сходовим маршем, не відображено (а.с.126-131).

Стаття 41 Конституції України передбачає, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства.

Положеннями ст.319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує.

Відповідно до ч.2 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Частиною 2 ст.369 ЦК України передбачено, що розпоряджання і використання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом, та на підставі ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» відноситься до виключної компетенції загальних зборів співвласників.

Крім того, питання управління, утримання та використання спільного майна співвласниками регулюється також спеціальним Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 №417-УІІІ, в якому визначено особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносини, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління.

Згідно п.6 ч.1 ст.1 вказаного Закону, спільне майно багатоквартирного будинку, це приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.

Також цим Законом дано визначення допоміжних приміщень багатоквартирного будинку, якими є приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення).

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників.

У відповідності до вимог ст.10 Житлового Кодексу громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства.

Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного й громадського житлового фонду, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями.

Згідно з п.4 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року №45 власник наймач (орендар) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання та перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.

Пунктом 1.4.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила) передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої ради народних депутатів відповідно до законодавства.

Відповідно до п. 1.4.4, 1.4.6 Правил, переобладнання і перепланування житлових будинків, жилих і нежилих приміщень у них, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. У такому випадку необхідне отримання відповідних дозволів у органів місцевого самоврядування (визначеного ними органу). У разі ж, якщо приміщення переобладнане самовільно, власник зобов`язаний за свій рахунок привести його до попереднього стану.

Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі не допускається.

Згідно з п.3.1.13 Правил, використання допоміжних приміщень для розміщення майстерень, комор та інших завдань не допускається. Під маршем сходів у першому і цокольному поверхах допускається обладнання тільки приміщень для вузлів управління центрального опалення, водомірних вузлів і електрощитів, що захищаються неспаленними перегородками.

Відповідно до п. 2.37 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, які затверджено наказом МВС України від 30 грудня 2014 року №1417, не допускається: улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали.

Судом встановлено, що відповідач на першому поверсті під`їзду №2 будинку АДРЕСА_2 , а саме під сходовим маршем (сходова клітка), за згодою співвласників багатоквартирного будинку, але без відповідного дозволу органу місцевого самоврядування та з порушенням вимог Правил пожежної безпеки, здійснила будівництво підсобного приміщення (комори), отже вказане приміщення є самовільно побудованим. Побудоване відповідачем зазначене приміщення на загальному сходовому майданчику багатоквартирного будинку перешкоджає позивачу здійснювати вільний доступ до входу у під`їзд, який є приміщенням загального користування.

Частиною 1, 2, 3 та 4 ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Станом на дату розгляду справи відповідачем не подано, а судом не здобуто доказів на спростування вказаних обставин.

Відповідно до вимог ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування майном.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем позовна вимога про знесення незаконно побудованого підсобного приміщення (комори), підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо заявленої позовної вимоги про стягненн моральної шкоди суд приходить до наступного.

Відповідно дост 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається ст.25 ЦК України.

Зокрема, підставами для відшкодування моральної шкоди можуть бути порушення майнових, особистих немайнових прав особи, а також зобов`язань у випадках, передбачених договором або законом.

Спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень; у випадках, передбачених Цивільним кодексом та іншим законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)'' від 31 березня 1995 року (зі змінами та доповненнями) під моральною шкодою потрібно розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб.

Згідно з ч.2 ст.23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом чи/або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Відшкодування моральної шкоди - це вчинення стосовно людини, котрій спричинено таку шкоду порушенням її загально соціальних (природних) прав чи свобод, певних дій, які спрямовані на усунення або ж послаблення у неї негативних психічних станів і процесів, викликаних приниженням її гідності внаслідок цього порушення.

Право на відшкодування моральної шкоди закріплено і в Конституції України, згідно з якою громадяни мають право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди: завданої збиранням, зберіганням, використанням і поширенням недостовірної інформації про громадянина та членів його сім`ї; завданої громадянам незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади; завданої безпідставним засудженням громадян; завданої фізичним і юридичним особам актами і діями, які визнані Конституцією Судом неконституційними.

Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду.

Виходячи з аналізу ст. 1167 ЦК України "Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду", зобов`язання з відшкодування моральної шкоди виникає за наявності: моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягання на інші нематеріальні блага; неправомірних рішень, дій чи бездіяльності заподіювана шкоди; причинного зв`язку між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; вини заподіювана шкоди.

Як зазначено у п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року № 4, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями (бездіяльністю) її заподіяно та якими доказами вона підтверджується. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести заявник.

В позовній заяві позивачем приводиться лише оціночне судження щодо завдання йому моральної шкоди, яка як він вказує полягає у приниженні його людської гідності так як тривалий час він вимушений був терпіти незручності під час зведення незаконної споруди. Належних та допустимих доказів, що моральна шкода позивачу була завдана взагалі та з вини відповідача суду не надано, відтак позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

З урахуванням часткового задоволення позову та того, що ухвалою суду від 26 липня 2021 року сплату судового збору позивачу було відстрочено до ухвалення рішення у справі, на підставі положень ст.141 ЦПК України, з позивача та відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір, з кожного по 908 грн. Тобто з позивача за вимогу майнового характеру розмір якої становив 10000 грн. та в задоволенні якої відмовлено, а з відповідача за вимогу немайнового характеру, яка задоволена судом.

На підставі викладеного та керуючись 4,12,13, 81,89,200, 206, 259, 263 -265, 354 ЦПК України суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_2 , задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_1 привести приміщення загального користування першого поверху під`їзду АДРЕСА_9 у первинний стан шляхом знесення самочинно зведеного під сходовим маршем підсобного приміщення (комори).

У задоволені заявленої позовної вимоги про стягнення моральної шкоди в сумі 10000 грн., відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн..

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_1 .

Відповідач ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 , місце проживання АДРЕСА_3 .

Повний текст судового рішення складено 01 вересня 2022 року.

Суддя Г.В. Берднікова