справа № 704/309/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 жовтня 2022 р. Тальнівський районний суд Черкаської області в складі:
головуючого-судді Дьяченка Д.О.
при секретарі судового засідання - Кремсалюк Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тальне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Тальнівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Свій позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла його баба ОСОБА_4 . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке позивач має намір успадкувати. В зв`язку з тим, що позивач вважав, що право власності на домоволодіння було належним чином оформлено ще за життя баби і що повноцінними власниками домоволодіння є його двоюрідний брат та сестра, а також через незнання про наявність складеного на його ім`я заповіту, він не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На сьогоднішній день позивач бажає прийняти спадщину і вважає, що суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а тому він вимушений звернутись до суду із даним позовом.
До початку судового засідання представник позивача подав до суду заяву в якій позов підтримав повністю, просив суд слухати справу за відсутності позивача та його представника та не заперечував проти винесення заочного рішення.
В судове засідання треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не з`явилися, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заперечень на позов не надали.
В судове засідання представник відповідача двічі не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечень на позов не надав.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, відповідно до яких суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
В судове засідання всі особи, які беруть участь у справі не з`явились, у зв`язку з чим в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, дослідивши докази надані по справі, суд прийшов до висновку про те, що позов до задоволення не підлягає, виходячи з наступного:
В судовому засіданні встановлено, що згідно з свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно із заповітом від 19.05.2009 року ОСОБА_4 на випадок своєї смерті заповідала все своє майно ОСОБА_1 .
У відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.
Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст.ст.1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст.1272 ЦК України).
Виходячи з викладеного вище можливо зробити висновок, що прийняття спадщини за законом є правом спадкоємця і залежить виключно від його власного волі. Для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Пунктами 3.3., 3.4., 3.5. Наказу Міністерства юстиції України від 22.02.2012№ 296/5 Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України передбачено, що заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.
В Пленумі Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Позивач як спадкоємець за законом у встановлений законом шестимісячний строк не звертався до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна, не направив її поштою.
Більше того, позивач не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини навіть після закінчення визначеного строку (після виявлення заповіту на своє ім`я) та не отримував відповіді (постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії) нотаріуса з цього питання, про що позивачем зазначено в позовній заяві.
Також Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Обставини справи свідчать, та не заперечується позивачем, що позивач був обізнаний про смерть спадкодавця ОСОБА_4 відповідно і про відкриття спадщини, отже для прийняття спадщини як спадкоємець мав можливість подати нотаріусу відповідну заяву, однак цього протягом шестимісячного строку не зробив та не зробив цього навіть після закінчення цього строку.
У постанові Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі 717/1796/16-ц зазначено, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Проте, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, складні умови праці, які пов`язані із тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини тощо.
Аналогічні правові позиції викладено у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 №6-85цс12 та від 14.09.2016 №6-1215цс16, у постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та у постанові Верховного Суду від 5.12.2018 року справа №756/2764/15-ц.
Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що необізнаність позивача про наявність у спадкодавця ОСОБА_4 спадкового майна та необізнаність про наявність заповіту на його ім`я не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, які давали б підстави для надання додаткового строку для прийняття спадщини понад установлений законом шестимісячний строк, суд в задоволенні позову відмовляє в повному обсязі.
Керуючись ст. 1216,1218,1220, 1221, 1223, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 12, 141, 258, 259,263,264,265,268 ЦПК України, суд, -
В задоволені позову ОСОБА_1 , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Тальнівської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Суддя Д. О. Дьяченко