печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" серпня 2022 р. Печерський районний суд м. Києва

суддя: Матійчук Г.О.,

секретар судового засідання: Музика В.П.,

справа № 757/55917/19-ц

учасники справи:

позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ПІРС"

відповідач 1: ОСОБА_1

відповідач 2: Публічне акціонерне товариство "АВТОКРАЗБАНК"

третя особа 1: Публічне акціонарне товариство "Науково-технологічний інститут транскрипції, трансляції і реплікації",

третя особа 2: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІРС" до ОСОБА_1 , Публічного акціонерного товариства "АВТОКРАЗБАНК", треті особи: Публічне акціонарне товариство "Науково-технологічний інститут транскрипції, трансляції і реплікації", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання недійсним договору про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги,

представник третьої особи 2 - адвокат Ярошенко А.С.

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду знаходиться справа за вказаним позовом.

Позивач та його представник у судове засідання, призначене на 02.08.2022 року не з`явились, про дату та час розгляду справи представник позивача - адвокат Кісілевич О. М. був повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку йому 01.06.2022 року SMS-повідомлення - судової повістки на номер телефону, зазначений представником позивача, документально підтверджені причини неявки суду не надав, з заявою про розгляд справи у його відсутність до суду не звертався; в судове засідання 17.08.2022 року позивач, його представник, будучи повідомленими належним чином, про що свідчить довідка про доставку йому 02.08.2022 року SMS-повідомлення - судової повістки, не з`явились повторно.

Представник третьої особи 2- адвокат Ярошенко А. С. у судовому засіданні не заперечував проти залишення позову без розгляду.

Суд, заслухавши пояснення представника третьої особи 2, дослідивши матеріали цивільної справи, яка перебуває у провадженні суду тривалий період часу, та враховує приписи ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та розумні строки розгляду справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суд розцінює, неодноразову неявку у судове засідання позивача, його предтавника, як зловживання позивачем своїми процесуальними правами, який безпричинно зволікає при розгляді даної цивільної справи.

Стосовно належного повідомлення представника позивача, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами шостою, дев`ятою статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Суд викликає або повідомляє свідка, експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності, передбачених цим Кодексом, зокрема у справах про видачу обмежувального припису - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Тлумачення частини тринадцятої статті 128 ЦПК України свідчить про те, що повідомлення учасника про розгляд справи може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку лише за наявності відповідної письмової заяви учасника справи.

Разом з цим, оскільки представником позивача зазначено його контактний номер телефону, на вказаний номер йому неодноразово направлялись судові-повідомлення, на які він з`являвся на судові засіданні, проти виклику його у судове засідання, шляхом направлення SMS-повідомлення - судової повістки на номер телефону, не заперечував, суд вважає, що представником позивача фактично була надана згода на повідомлення його про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку

Відповідно до норм Цивільного процесуального кодексу України, сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів другої сторони, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Також, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавиться провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Законодавець у ст. 210 ЦПК України стосовно строків розгляду справи звернув увагу на те, що справа в суді розглядається протягом розумного строку. В контексті ст. 6 ч.1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Так, системний аналіз норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 20 липня 2020 року у справі № 685/698/17, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 25 березня 2020 року по справі № 521/10136/18, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебуває тривалий проміжок часу, а позивач та його представник зловживають своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе на підставі статті 257 Цивільного процесуального кодексу України залишити позову заяву без розгляду, оскільки позивач, його представник повторно не з`явились в судове засідання.

Відповідно до частини 2 статті 257 Цивільного процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного, керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, практикою Європейського Суду з прав людини, ч. 5 ст.223, п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІРС" до ОСОБА_1 , Публічного акціонерного товариства "АВТОКРАЗБАНК", треті особи: Публічне акціонарне товариство "Науково-технологічний інститут транскрипції, трансляції і реплікації", Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про визнання недійсним договору про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги - залишити без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Печерський районний суд м. Києва, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15 грудня 2017 року.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "ПІРС", , адреса: 61072, м. Харків, проспект Науки, 56.

Відповідач 1: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач 2: Публічне акціонерне товариство "АВТОКРАЗБАНК", ЄДРПОУ 0046323, адреса: 39631, Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Київська, 8.

Третя особа 1: Публічне акціонарне товариство "Науково-технологічний інститут транскрипції, трансляції і реплікації", , адреса: 61166, м. Харків, вул. Коломенська, 3.

Третя особа 2: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, , адреса: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 17.

Суддя Г.О.Матійчук