Справа № 168/613/22
Провадження № 2/168/243/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 грудня 2022 року смт. Стара Вижівка

Старовижівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого-судді Малюти А.В.,

секретаря судових засідань Сулеви Н.С.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до Сереховичівської сільської ради Ковельського району Волинської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , терміном два місяці.

Позов мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_2 , яка була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 . При житті 11 лютого 2008 року ОСОБА_2 склала заповіт на усе своє майно в користь позивача ОСОБА_1 . Проте позивач про існування заповіту до недавнього часу не знав. Тому пропустив шестимісячний строк для подання заяви нотаріусу. Тому просить суд визначити йому додатковий строк 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати залишити за ним.

У підготовче засідання позивач не з`явився. Його представник адвокат Клімук О.С. подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримує. Просить позов задовольнити.

Представник відповідача Сереховичівської сільської ради Ковельського району Волинської області у підготовче засідання не з`явився. Подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позов визнає.

Враховуючи, що в підготовче засідання всі учасники судового розгляду не з`явилися, то відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Частиною 1 статті 1270 ЦПК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1272 ЦПК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

З матеріалів справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивача ОСОБА_2 (а.с.7). Була зареєстрована та постійно проживала в АДРЕСА_1 разом з чоловіком ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла його дружина ОСОБА_2 . Проте, не оформивши своїх спадкових прав померла. (а.с.9).

При житті 11 лютого 2008 року ОСОБА_2 склала заповіт на усе своє майно в користь свого сина - позивача ОСОБА_1 (а.с.7 зворот).

Спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 являється позивач ОСОБА_1 .

Однак позивач пропустив визначений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Оскільки не знав про наявність заповіту в його користь.

Із відповіді Старовижівської державної нотаріальної контори від 23 листопада 2022 року №282/01-09 вбачається, що спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 станом на 23 листопада 2022 відсутня (а.с.17-18).

Позивач не подав заяви про прийняття спадщини нотаріусу у шестимісячний строк, тобто вважається таким, що пропустив строк для прийняття спадщини.

Згідно постанови пленуму Верховного суду від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Однією з причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини за заповітом є відсутність відомостей про існування заповіту, що також свідчить про поважність причин пропуску цього строку. Вказана позиція збігається з практикою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа № 306/24/15-ц від 01 лютого 2017 року).

Верховний суд України в постанові від 17 жовтня 2018 року (справа №681/203/17-ц) вказує, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду н обставини справи.

Крім цього суд бере до уваги, що спадщину після смерті ОСОБА_2 ніхто не приймав. Інших спадкоємців немає.

За змістом частини 3 статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Згідно статті 38 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» компетенцією органів місцевого самоврядування є делеговані повноваження щодо забезпечення законності, правопорядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян в частині вчинення нотаріальних дій з питань, віднесених законом до їх відання. Статтею 1 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що у сільських населених пунктах нотаріальні дії, передбачені статтею 37 цього Закону, вчиняються уповноваженими на це посадовими особами органів місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно матеріалів справи судом встановлено, що посадовими особами Сереховичівської сільської ради згадана норми не виконана. Так, відповідач визнає позов та зазначає, що позивач ОСОБА_1 про наявність заповіту в його користь від імені ОСОБА_2 посадовою особою сільської ради не повідомлявся (а.с.19-20).

Вказаний факт є обставиною, що створює об`єктивні труднощі для своєчасного прийняття позивачем спадщини за заповітом, про наявність якого позивач не знав. Що підтверджується правовою позицією Верховного суду у справі № 757/28103/16-ц, № 130/2517/18 від 21.09.2020.

У відповідності до частин 1-3 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання в контексті положень частини 3 статті 1272 ЦК України поважною причину неповідомлення сільською радою позивача про наявність спадкового майна, оскільки вони об`єктивно унеможливили подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини за місцем її відкриття та реалізацію ним передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до частин 3, 4 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

За таких обставин справи, відповідно до зазначених норм матеріального права, виходячи із характеру спірних правовідносин, враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси сторін та інших осіб, суд дійшов до висновку про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 в межах строку, встановленого частиною 1 статті 1270 ЦК України.

Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Клопотання позивача про залишення за ним судових витрат задовольнити.

Керуючись статтями 1220, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

статтями 206, 247, 263, 264, 265, 268, 273, 354 ЦПК України,

суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сереховичівської сільської ради Ковельського району Волинської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Волинського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.В.Малюта