Справа № 366/750/22
Провадження № 2/366/364/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2022 смт. Іванків

Іванківський районний суд Київської області, у складі головуючої судді Слободян Н.П., за участю секретаря судового засідання Німченко Н.Ю., розглянувши у порядку загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

05.07.2022 позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визначити додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його двоюрідного брата, ОСОБА_2 , терміном два місяці з моменту набрання законної сили рішення суду по даному позову.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його двоюрідний брат, ОСОБА_2 , який постійно проживав та був зареєстрований в с. Оране Вишгородського району Київської області Київської області. На день смерті якого залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

03.08.2021 року позивач звернувся до Іванківської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено в заведенні спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, про що нотаріусом винесено відповідну постанову.

Спадкодавець, ОСОБА_2 , власних дітей не мав, на час відкриття спадщини його батьки померли, в шлюбі він не перебував, рідних братів та сестер у нього не було. Інші родичі ближчого ступеня споріднення, ніж позивач, померли. На даний час найближчим родичем померлого ОСОБА_2 є його двоюрідний брат, ОСОБА_1 (позивач).

Обумовлений шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 позивачем пропущено у зв`язку з тим, що йому не було відомо про смерть батька спадкодавця, який міг бути спадкоємцем ближчого ступеня споріднення, ніж позивач, та шлюб якого з матір`ю спадкодавця був розірваний, а його місце проживання позивачу не було відомо. Також у позивача були відсутні всі документи, які підтверджують факт його родинних відносин з ОСОБА_2 .

Викладені обставини позивач вважає поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_2 , а оскільки лише суд може встановити додатковий строк для прийняття спадщини, тому він змушений звертатись з даним позовом до суду.

Ухвалою суду від 11.07.2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання на 07.09.2022 року. Витребувано з Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21.07.2022 на електронну адресу суду надійшла інформація від Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про те, що в архіві відділу актовий запис про смерть складений відносно ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відсутній. За даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складений 19.11.2001 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

У судове засідання сторони не з`явилися.

Позивач у позові просив справу розглядати без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, відзив не подав, про дату, час і місце розгляду справи повідомлено належним чином. 20.07.2022 року від представника відповідача до суду надійшов лист про розгляд справи без їх участі, проти задоволення позовних вимог не заперечують, що суд розцінює як відзив з визнанням позову.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні матеріали справи, судом встановлено наступне.

Відповідно до положень до ст.ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст. 4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 81 зазначеного вище Кодексу передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження;які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин;яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин;чи слід позов задовольнити або в позові відмовити;як розподілити між сторонами судові витрати;чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення;чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконкомом Оранської сільської ради Іванківського району Київської області, про що 24.10.2019 року складено відповідний актовий запис за №12 (а.с.8).

З довідки Іванківської селищної ради №207 від 14.07.2021 року вбачається, що ОСОБА_2 на день смерті постійно проживав у АДРЕСА_1 , а зареєстрований був в АДРЕСА_1 (а.с.9).

На день смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

03.08.2021 року позивач звернувся до Іванківської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено в заведенні спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, про що нотаріусом винесено постанову за вих. № 689/02-31.

Судом досліджено факт родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 за додатками до позовної заяви. Встановлено, що спільними рідними позивача та ОСОБА_2 одного ступеня споріднення є їхня баба, ОСОБА_4 , у якої:

ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася дочка ОСОБА_5 (що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 7, виданого 10.08.2021 року Іванківським відділом ДРАЦС у Вишгородському районі Київської області), яка є матір`ю ОСОБА_2 ,

ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася дочка ОСОБА_6 (що підтверджується копією свідоцтва про народження НОМЕР_2 , виданого 30.01.1961 року), яка є матір`ю позивача.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 3, виданого 10.08.2021 року Іванківським відділом ДРАЦС у Вишгородському районі Київської області, 07.11.1970 року ОСОБА_7 зареєструвала шлюб з ОСОБА_3 , та змінила прізвище на « ОСОБА_8 ». Цей шлюб в подальшому було розірвано 15.01.1986 року.

Згідно з копією свідоцтва про народження НОМЕР_3 , виданого 05.09.1972 року, батьками ОСОБА_2 (спадкодавця), який народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_9 .

Мати ж позивача, ОСОБА_6 , 01.08.1981 року уклала шлюб з ОСОБА_10 , та змінила прізвище на « ОСОБА_11 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , виданого 01.08.1981 року.

Згідно з копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , виданого 17.01.1985 року, батьками ОСОБА_1 (позивач) є ОСОБА_10 та ОСОБА_12 .

Факт відсутності у спадкодавця ОСОБА_2 спадкоємців ближчого ступеня споріднення, ніж позивач, підтверджується наступним.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 5, виданого 15.02.2013 року відділом ДРАЦС Іванківського районного управління юстиції у Київській області, 29.12.1986 року ОСОБА_9 (мати спадкодавця), зареєструвала шлюб з ОСОБА_13 та змінила прізвище на « ОСОБА_14 ».

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_15 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 , виданого 23.08.2010 року.

Щодо смерті батька спадкодавця, ОСОБА_3 , у позивача відсутні документальні докази підтвердження його смерті, але відомо, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Судом було витребувано з Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21.07.2022 на електронну адресу суду надійшла інформація від Іванківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про те, що в архіві відділу актовий запис про смерть складений відносно ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 відсутній. За даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актовий запис про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складений 19.11.2001 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Мати ж позивача, яка являється рідною тіткою спадкодавця, на момент його смерті була жива, але за життя спадщину після смерті ОСОБА_2 не прийняла і померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_7 , виданого 27.11.2019 року.

Інші спадкоємці одного з позивачем, чи ближчого, ступеня споріднення із спадкодавцем, відсутні.

Відсутність заведеної після ОСОБА_2 спадкової справи підтверджується витягом зі спадкового реєстру № 65858592 від 03.08.2021 року.

Позивач вказує причиною пропуску обумовленого шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 те, що йому не було відомо про смерть батька спадкодавця, який міг бути спадкоємцем ближчого ступеня споріднення, ніж позивач, та шлюб якого з матір`ю спадкодавця був розірваний, а його місце проживання позивачу не було відомо. Також у позивача були відсутні всі документи, які підтверджують факт його родинних відносин з ОСОБА_2 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Враховуючи визнання позову відповідачем, яке не порушує нічиїх прав та інтересів, відсутність будь яких інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно, суд приходить до висновку про задоволення позову, визнаючи поважними зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, є підставою для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Керуючись ст.ст.10, 11, 12, 13, 141, 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_8 ; адреса проживання: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту (07.09.2022).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.П. Слободян