Справа № 476/10/22
Провадження № 2/476/72/2022
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11.05.2022 року с.м.т. Єланець
Єланецький районний суд Миколаївської області в складі:
головуючого - судді Чернякової Н.В.
за участю секретаря Минаєвої Н.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївської та Одеської області) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу
11.01.2022 року Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївської та Одеської області) звернулася в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.
Свої вимоги мотивують тим, що 21.10.2020 року ОСОБА_1 в полезахисному лісовому насадженні біля с. Братолюбівка Єланецького району Миколаївської області здійснив самовільне знищення до ступеня припинення росту 2 (двох) живоростучих дерев породи «Акація» з середніми арифметичними значеннями між найбільшими та найменшими замірами діаметрів у корі біля шийки кореня 20,0 см, 22,0 см без відповідного дозволу, а саме лісорубного квитка, чим заподіяв державі шкоду на загальну суму 3212,24 грн. Постановою Державної екологічної інспекції у Миколаївській області про накладення адміністративного стягнення № 69 від 22.10.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП.
Вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував, а тому Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) просила суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев у захисних лісових насадженнях у сумі 3212,24 грн. та суму коштів за сплату судового збору.
Ухвалою від 21.02.2022 року суддя прийняла вказану позовну заяву до розгляду, відкрила провадження у справі та вирішила проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого провадження.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про слухання справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити. В разі неявки відповідача просив провести заочний розгляд справи.
Відповідач у визначений строк відзив до суду не направив, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, тому у відповідності до ст.ст. 280, 281 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до слідуючого.
Так, згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Як визначено у частинах 2, 3 ст. 1 ЛК України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Заготівля деревини може здійснюватися у порядку спеціального використання лісових ресурсів (ч. 1 ст. 67 ЛК України).
Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ч. 1 ст. 69 ЛК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Зокрема, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.
Як вбачається з матеріалі справи 21.10.2020 року відповідач ОСОБА_1 в полезахисному лісовому насадженні біля с. Братолюбівка Єланецького району Миколаївської області здійснив самовільне знищення до ступеня припинення росту 2 (двох) живоростучих дерев породи «Акація» з середніми арифметичними значеннями між найбільшими та найменшими замірами діаметрів у корі біля шийки кореня 20,0 см, 22,0 см без відповідного дозволу, а саме лісорубного квитка.
Постановою Державної екологічної інспекції у Миколаївській області про накладення адміністративного стягнення № 69 від 22.10.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, за вищевказаних обставин та призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 (п`ятсот десять) грн. (а. с. 16-17).
Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту 2 (двох) живоростучих дерев породи "Акація біла" в лісосмузі, що розташована неподалік с. Братолюбівка Єланецького району Миколаївської області вищевказаними діями відповідача завдано шкоду у сумі 3212,24 грн. (а. с. 12-13).
Вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував (а. с. 10-11).
Так, статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Згідно ст.107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
В силу ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Вказаними нормами закону встановлені загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.
Таким чином, для встановлення обставин, чи є підстави для настання відповідальності за спричинення майнової та моральної шкоди необхідні: наявність шкоди, протиправне діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні.
В силу вимог ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України).
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 76 ЦПК України).
Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1 ст. 77 ЦПК України).
Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються постановою Державної екологічної інспекції у Миколаївській області про накладення адміністративного стягнення № 69 від 22.10.2020 року і становить 3212,24 грн.
Розмір збитків, заподіяних державі вищевказаними діями відповідача, підтверджується розрахунком шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту 2 (двох) живоростучих дерев породи "Акація біла" в лісосмузі, що розташована неподалік с. Братолюбівка Єланецького району Миколаївської області.
За такого, суд приходить до висновку про доведеність факту заподіяння майнової шкоди державі незаконною порубкою 2 (двох) живоростучих дерев породи "Акація біла" з вини відповідача, а тому є підстави для покладення на відповідача обов`язку із відшкодування шкоди у розмірі 3212,24 грн.
Оскільки, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, то у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 2270 грн. сплаченого судового збору (а.с. 27).
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 12, 81, 141, 263, 264, 265, 280, 281, 282, 283 ЦПК України, суд
Позовну заяву Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте Єланецьким районним судом Миколаївської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення може бути оскаржено до Миколаївського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Єланецький районний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Н.В.Чернякова