Ухвала

03 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 362/6846/18

провадження № 61-8967ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О.,

розглянувши касаційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2022 року в справі за позовом Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Світанок» про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року Перший заступник керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області звернувся до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Світанок» про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28 листопада 2018 року відкрито провадження в цій справі.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року позов Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області залишено без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).

Постановою Київського апеляційного суду від 23 червня 2022 року апеляційну скаргу Керівника Обухівської окружної прокуратури Київської області залишено без задоволення, а ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року - без змін.

12 вересня 2022 року, тобто з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження, Заступник керівника Київської обласної прокуратури подав засобами поштового зв`язку касаційну скаргу на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2022 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Заступник керівника Київської обласної прокуратури також заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень.

Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 19 вересня 2022 року поновлено Заступнику керівника Київської обласної прокуратури строк на касаційне оскарження ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 23 червня 2022 року, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме - заявнику необхідно було сплатити судовий збір за подання касаційної скарги в розмірі 2 481 грн, і роз`яснено заявнику про наслідки невиконання вимог ухвали суду.

На виконання вимог вказаної ухвали Заступник керівника Київської обласної прокуратури подав матеріали на усунення недоліків його касаційної скарги, які надійшли до Верховного Суду 22 вересня 2022 року. Вимоги ухвали заявником виконано.

Пунктом 16 частини першої статті 353 ЦПК України передбачено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо залишення позову (заяви) без розгляду.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: ухвали суду першої інстанції, вказані у пунктах 3, 6, 7, 15, 16, 22, 23, 27, 28, 30, 32 частини першої статті 353 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Згідно з абзацом 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України, подана на підставі абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України, містить обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, оплачена судовим збором.

Згідно з частиною першою статті 394 ЦПК України, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Оскільки наведені доводи касаційної скарги викликають необхідність їх перевірки, то слід відкрити касаційне провадження в цій справі та витребувати матеріали справи.

Заступник керівника Київської обласної прокуратури заявив клопотання про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю прокурора Офісу Генерального прокурора.

Клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилося у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі «Жук проти України»).

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Тобто суд касаційної інстанції є судом права.

Частиною першої статті 402 ЦПК України передбачено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.

Тлумачення вказаних норм дає підстави для висновку про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.

Оскільки розгляд справи Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та необхідність виклику учасників справи для надання пояснень відсутня, то підстав для задоволення клопотання Заступника керівника Київської обласної прокуратури про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю прокурора Офісу Генерального прокурора немає. Тому в задоволенні клопотання Заступника керівника Київської обласної прокуратури необхідно відмовити.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395, 400, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою Заступника керівника Київської обласної прокуратури на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 червня 2022 року.

Витребувати з Васильківського міськрайонного суду Київської області цивільну справу № 362/6846/18 за позовом Першого заступника керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_1 , Приватного сільськогосподарського підприємства «Агрофірма «Світанок» про визнання недійсним наказу та витребування земельної ділянки.

Відмовити в задоволенні клопотання Заступника керівника Київської обласної прокуратури про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю прокурора Офісу Генерального прокурора.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк до 03 листопада 2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко