Провадження № 2/752/1265/22
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
20 червня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання Сітайла В.М..,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 , від імені та в інтеесах якого діє представник - адвокат Дуля Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_2 , третя особа виконавчий комітет Васильківської міської ради Київської області про позбавлення батьківських прав,
28.09.2020 року ОСОБА_1 від імені та в інтересах якої діє адвокат Дуля Т.В. звернулася до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 , третя особа виконавчий комітет Васильківської міської ради Київської області.
В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилалася на те, що вона з 04.08.2012 року перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , який було розірвано 29 січня 2016 року. Від шлюбу з відповідачем ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився син, ОСОБА_3 . З часу припинення сімейних відносин та розірвання шлюбу син проживає разом з матір`ю. Відповідач не цікавиться життям сина, не виявляє бажання спілкуватися з ним та приймати участь у його вихованні. Матеріально відповідач не допомагає в утриманні та забезпеченні сина, який проживає разом із нею та знаходиться на її повному утриманні. У відповідача відсутній будь-який інтерес до їхньої спільної дитини. Просила позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно сина ОСОБА_3 ., ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивачка у судовому засіданні відсутня, її представник подала заяву про розгляд справи за її ж відсутності, повідомила суду, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує щодо ухвалення заочного рішення.
Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні відсутній, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином з будь-якими клопотаннями до суду не звертався, відзив на позов не подав.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності просила позовні вимоги задовольнити.
З огляду на викладене, суд ухвалив про заочний розгляд справи у відсутності учасників справи на підставі наявних доказів, згідно положень ч. 2 ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що підтверджується даними свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 (а.с.11).
Шлюб між батьками неповнолітнього ОСОБА_3 - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано 07 березня 2016 року (а.с.34-35).
Позивачка ОСОБА_1 разом із неповнолітнім сином ОСОБА_3 проживають за адресою АДРЕСА_1 .
Як видно зі змісту висновку виконавчого комітету Васильківської міської ради Київської області, виконавчий комітет Васильківської міської ради , як орган опіки та піклування вважає за доцільне позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.19-20).
Вирішуючи даний позов, суд, згідно ст. 3 Конвенції про права дитини, ухваленої Резолюцією Генеральной Асамблеї ООН від 20.11.1989 року, ратифікованої Постановою ВРУ від 27.02.1991 року, приділяє першочергову увагу якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Звертаючись до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно їх сина, позивачка стверджує, що з березня 2015 року останній ухиляється від свого обов`язку щодо матеріального забезпечення їх спільного сина та не приймає участі у його вихованні та житті.
Крім того, за даними довідки виданої Васильківським академічним ліцеєм «Успіх» встановлено, що ОСОБА_2 не брав участі у вихованні сина ОСОБА_3 , учня 2-Г класу. Протягом навчання дитини ОСОБА_2 зв`язку з класним керівником ОСОБА_4 не підтримував, не створював належних умов для виховання та навчання сина.( а.с. 14).
Згідно довідки виданої 11.08.2020 року Васильківським дошкільним навчальним закладом № 5 «Дзвіночок» вбачається, що під час перебування ОСОБА_3 у Васильківському дошкільному навчальному закладі №5 «Дзвіночок» вихователь групи батька дитини ОСОБА_2 ніколи не бачила і не спілкувалася з ним. (а.с. 15).
Підстави позбавлення батьківських прав наведені у ст. 164 СК України. Зокрема, п.2 ч.1 ст. 164 СК України визначено, що мати, батько, можуть бути позбавлені судом батьківськіх прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов"язків по вихованню дитини.
За змістом роз`яснень, викладених у п.п. 15,16,17 постанови Пленуму ВСУ №3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав», позбавлення батьківських прав (тобто прав на виховання дитини, захист її інтересів, на відібрання дитини в інших осіб, які незаконно їх утримують та інше), що надані батькам до досягнення дитиною повноліття і ґрунтуються на факті спорідненості з нею, є крайнім заходом впливу на осіб, які не виконують батьківських обов`язків, а тому питання про його застосування слід вирішувати лише після повного, всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема ставлення батьків до дітей.
Ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення, не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування своїми обов`язками.
Не можна позбавити батьківських прав особу, яка не виконує своїх батьківських обов`язків унаслідок душевної хвороби, недоумства чи іншого тяжкого захворювання (крім хронічного алкоголізму чи наркоманії) або з інших не залежних від неї причин.
Отже, позбавлення батьківських прав є крайнім заходом і може мати місце при доведеності винної поведінки когось із батьків або їх обох, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав і інтересів дитини, направлений на позитивний результат у долі неповнолітньої дитини.
Позбавлення батьківських прав допускається тоді, коли змінити ставлення батьків до виховання дитини неможливо (ухвала ВССУ від 01.11.2017 у справі № 211/559/16-ц).
Судом встановлено, що відповідач протягом тривалого часу не виконує батьківські обов`язки щодо свого сина, не цікавиться його життям, не приймає участі у його вихованні, не надає матеріальної допомоги на його утримання, не відвідує і взагалі не спілкуються з дитиною без поважних причин, що є свідомим ухиленням відповідача від виконання своїх батьківських обов`язків, таке невиконання батьківських обов`язків не пов`язане із наявністю душевної хвороби чи іншого тяжкого захворювання або з інших незалежних причин.
За таких обставин, суд приходить до переконання, що свідоме і тривале нехтування відповідача своїми батьківськими обов`язками щодо дитини є наслідком винної поведінки відповідача та є підставою для позбавлення його батьківських прав.
З огляду на встановлене та прийнявши до уваги висновок Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації суд вважає, що позбавлення батьківських прав відповідача ОСОБА_2 буде відповідати інтересам дитини.
На підставі викладеного керуючись Законом України "Про Охорону дитинства" ст. ст.164-166 Сімейного кодексу України ст. ст. 3, 4, 88, 133, 141, 258, 259, 263-265, 266, 280, 281 ЦПК України ЦПК Украйни, суд -
позов ОСОБА_1 , від імені та в інтеесах якого діє представник - адвокат Дуля Тетяна Володимирівна, до ОСОБА_2 , третя особа виконавчий комітет Васильківської міської ради Київської області про позбавлення батьківських прав, задовольнити.
Позбавити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 батьківських прав відносно малолітнього сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя К.Г. Плахотнюк