УХВАЛА

Про відмову у видачі судового наказу

21.11.2022 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Стрілецька О.В.,

вирішуючи питання про можливість видати судовий наказ за заявою ОСОБА_1 про стягнення аліментів з ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частини всіх видів його заробітку (доходу).

Відповідно до п.п. 4, 5 ч. 2 ст. 163 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу повинно бути зазначено вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються , перелік доказів, якими заявник обґрунтовує обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Згідно з ч.3 ст.163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються, крім іншого, документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу та копії документів, які долучені до неї, суд вважає, що вони не відповідають наведеним вище вимогам з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Сімейного кодексу України права та обов`язки матері, батька і дитини грунтуються на походженні дитини від них, засвідченому державним органом реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України дитина, яка народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Зі змісту свідоцтва про народження ОСОБА_4 вбачається, що хлопчик народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , а заявник перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 з 11.09.2015 року.

За правилами п. 1 ч. 2 ст. 125, ч. 1 ст. 126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька, які не перебувають у шлюбі між собою, визначається за заявою жінки та чоловіка. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Отже, беручи до уваги те, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на момент народження малолітнього ОСОБА_4 не перебували в зареєстрованому шлюбі, заявнику слід долучити до заяви про видачу судового наказу належним чином засвідчений Витяг з реєстру про актовий запис про народження ОСОБА_4 з відомостями про те, що актовий запис зроблений згідно зі ст. 125 Сімейного Кодексу України на підставі заяви матері та батька хлопчика.

Крім того, за правилами ч. 3 ст. 181 Сімейного кодексу України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

В заяві про видачу судового наказу заявник вказує, що вона з дітьми зареєстровані та проживають в АДРЕСА_1 , а батько дітей разом з ними не проживає, хоча зареєстрований за цією ж адресою. В той же час, в заяві про видачу судового наказу заявник не вказує адресу, за якою на даний час проживає ОСОБА_2 , зазначає лише зареєстроване місце його проживання, що унеможливлює направлення за його фактичним місцем проживання процесуальних документів.

До заяви про видачу судового наказу не долучені докази, які підтверджують, що діти перебувають лише на утриманні матері.

Таким чином, суд дійшов висновку, що заява про видачу судового наказу подана з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України, оскільки до неї не додані документиабо їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Враховуючи, що заява про видачу судового наказу подана з порушеннями вимог статті 163 ЦПК України, до заяви не долучені документи, які підтверджують всі обставини, викладені в ній, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суд відмовляє у видачі судового наказу.

Керуючись ст.ст. 163, 165 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з даної підстави не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Стрілецька