Справа № 372/4332/21
Провадження №2/369/3944/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Пінкевич Н.С.,

секретаря Смушко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Феодосіївської сільської ради Обухівського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про скасування рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на землю, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

У листопаді 2021 року позивач звернувся до Обухівського районного суду Київського області з вищевказаним позовом.

Ухвалою судді Обухівського районного суду Київської області від 15 листопада 2021 року цивільну справу передано для розгляду за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

На підставі автоматизованого розподілу справи між суддями, цивільну справу 29 квітня 2022 року передано до провадження судді Пінкевич Н.С.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 03 травня 2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

29 червня 2022 року ОСОБА_1 подала клопотання щодо усунення недоліків.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30 червня 2022 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання на 14 липня 2022 року.

Підготовчі судові засідання 14 липня, 03 серпня, 25 серпня, 14 вересня 2022 року відкладались, в тому числі через неявку позивача та представника позивача.

На підготовчому судовому засідання позивач та представник позивача жодних клопотань про витребування доказів, про долучення доказів, призначення експертизи не заявляли, не повідомляли суд про причини неможливості подати такі докази.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04 жовтня 2022 року закрито підготовче судове засідання (у дане підготовче судове засідання сторона позивача не з`явилась, причини неявки суду не повідомила) та призначено справу до розгляду на 09 листопада 2022 року.

У судове засідання 09 листопада та 23 листопада 2022 року позивач та її представник не з`явились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомляли, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Належність повідомлення судом позивача про час та місце розгляду справи підтверджується наявними в матеріалах справи доказами: зворотнім повідомленням про отримання ухвали про закриття підготовчого 17 жовтня 2022 року та звітом про доставку смс-повідомлення на номер, зазначений позивачкою 11 листопада 2022 року. Про судові засідання позивач був повідомлений завчасно. Жодних заяв та клопотань про відкладення розгляду справи, повідомлення причини неявки ні в паперовому вигляді, ні електронною поштою до суду не надходило. Також не містить матеріали справи заяву про розгляд справи за відсутності позивача. Позивач фактично не цікавився розглядом справи після подання позову. Заяв про зміну адреси листування від позивача не надходило.

09 листопада 2022 року судове засідання, призначене на 14 год. 00 хв. було розпочате о 14 год.53 хв. Жодних клопотань не було зареєстровано.

Подані представником позивача клопотання про приєднання доказів, про призначення експертизи та відкладення розгляду справи були подані представником позивача особисто до канцелярії суду та зареєстровані після 16 години, що відображено в автоматизованій системі документообігу суду. Причини неможливості з`явитись в судове засідання представник позивача у поданих клопотаннях не вказав.

Щодо поданого клопотання про відкладення судового засідання 09 листопада 2022 року, представник позивача вказує лише причини неможливості з`явитись позивача, про свої причини неможливості прибути в судове засідання не вказав. При цьому суд також враховує, що до клопотання не подано жодного доказу, що підтверджує поважні причини неявки.

Крім того, про призначені судові засідання сторони також могли додатково ознайомитись і на сайті районного суду та в Єдиному реєстрі судових рішень (ухвала про закриття підготовчого засідання та призначення справи до розгляду).

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем своїх процесуальних прав.

Слід звернути увагу, що такі дії порушують права інших учасників розгляду справи, які добросовісно виконують покладений процесуальним законом обов`язок щодо явки до зали суду.

При вирішенні питання про залишення позову без розгляду, суд враховує також те, що після надходження позову жодних клопотань про витребування доказів, приєднання доказів від позивача до суду не надходило. Такі клопотання подані на стадії розгляду справи без жодного обґрунтування причин неможливості подати та заявити їх з червня 2022 року з відкриття провадження, зважаючи, що позивач зобов`язаний подати всі докази разом з позовом.

За ст..13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як визначено у ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічне положення закріплено у п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, згідно якого, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз п.3 частини першоїст.257 ЦПК України та положень ст.223 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання. Тобто вказує на врахування судом поважності причин неявки позивача до суду та повідомлення про причини нявки. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив причин неявки, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Така позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13.

Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позивач, який належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 до Феодосіївської сільської ради Обухівського району Київської області, Головного управління Держгеокадастру у Київській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про скасування рішення сільської ради, визнання недійсним державного акту на право власності на землю, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України про те, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення або складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ