УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

29 листопада2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк», поданою представником - Македоном Олександром Андрійовичем, на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року позовну заяву задоволено частково.

Повний текст судового рішення складено 13 червня 2022 року.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, Акціонерне товариство «Універсал Банк», через представника - Македона Олександра Андрійовича,08 вересня 2022 року засобами електронного зв`язку направило апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Для забезпечення апеляційного розгляду, перевірки обставин справи, дотримання строків на апеляційне оскарження, перевірки правових підстав для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, Київським апеляційним судом 09 вересня 2022 року було надіслано запит на електронну адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області про витребування цивільної справи № 357/14361/21.

09 вересня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов лист від апелянта, направлений засобами електронного зв`язку. До вказаного листа представником апелянта долучено докази сплати судового збору за апеляційне оскарження.

27 вересня 2022 року матеріали вказаної цивільної справи надійшли на адресу Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 жовтня2022 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а саме: зазначення підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 05 жовтня 2022 року ухвала суду від 03 жовтня 2022 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена апелянтові на поштову адресу, вказану в апеляційній скарзі для листування.

Окрім того, відповідно до супровідного листа від 17 жовтня 2022 року ухвала суду від 03 жовтня 2022 року про залишення апеляційної скарги без руху була направлена представнику апелянта на електронну адресу, вказану в апеляційній скарзі для листування.

Як вбачається зі звіту про відправку електронного листа, копія ухвали Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2022 року була відправлена представнику апелянта о 12 годині 45 хвилин 18 жовтня 2022 року.

Суд звертає увагу на те, що апеляційна скарга Акціонерного товариства «Універсал Банк» була направлена на адресу апеляційного суду засобами електронного зв`язку саме з використанням електронної адреси представника апелянта, на яку судом апеляційної інстанції було направлено ухвалу про залишення без руху.

Зважаючи на таке, судом апеляційної інстанції копію вищезазначеної ухвали було направлено представнику апелянта на офіційну електронну адресу.

Вказаний висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у Постанові від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження № 61-3069св21).

Враховуючи те, що апелянт 18 жовтня 2022 року отримав копію ухвали Київського апеляційного суду на офіційну електронну адресу, вказану ним в апеляційній скарзі для листування, строк для усунення недоліків апеляційної скарги розпочався 19 жовтня 2022 року та закінчився 23 жовтня 2022 року.

При цьому, протягом строку, визначеного ухвалою Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2022 року, апелянт вказані недоліки не усунув та з відповідною заявою до суду не звернувся.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення суду у справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 р.).

Разом з тим, сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України»).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити виходячи з наступного.

Згідно частини першої статті 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо:

1) апеляційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає апеляційному оскарженню;

2) є ухвала про закриття провадження у зв`язку з відмовою від раніше поданої апеляційної скарги цієї самої особи на це саме судове рішення;

3) є постанова про залишення апеляційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення;

4) скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

У апеляційній скарзіапелянт просив поновити строк на апеляційне оскарження, вказуючи на те, що оскаржуване рішення суду апелянтом отримано 07 вересня 2022 року, про що свідчить розписка про отримання копії судового рішення.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, до апеляційної скарги долучено копію конверта, з трек-номеру якого вбачається, що позивач отримав копію оскаржуваного рішення суду 05 серпня 2022 року. А відтак, враховуючи дату отримання судового рішення, строк апеляційного оскарження може бути поновлено з підстав, вказаних апелянтом, в разі подання апеляційної скарги до 05 вересня 2022 року, оскільки 03 вересня 2022 року є вихідним днем, тому останнім днем подання апеляційної скарги є 05 вересня 2022 року.

Однак, Акціонерне товариство «Універсал Банк», через представника - Македона Олександра Андрійовича,направило апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду 08 вересня 2022 року засобами електронного зв`язку.

Водночас апеляційний суд критично оцінив доводи апелянта щодо визнання зміни представника в суді апеляційної інстанції поважною причиною пропуску строку, зважаючи на таке.

Пропущений строк апеляційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених скаржником підстав пропуску такого строку суд дійде висновку про їх поважність.

При цьому, вирішуючи питання про поновлення строку апеляційного оскарження, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у тісному взаємозв`язку з тривалістю пропущеного строку.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (див. ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20 та від 22 лютого 2021 року у справі № 9901/42/20).

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України», заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ухвала Великої Палати Верховного Суду в ухвалі від 07 вересня 2022 року в справі № 9901/462/21).

Позивач був обізнаним з правами та обов`язками учасників справи; діями суду після одержання позовної заяви, зокрема, правовою регламентацією процедури відкриття провадження у справі, порядком та строками, протягом яких судом ухвалюються рішення про повернення позовної заяви, відмову у відкритті та відкриття провадження у справі; строками на апеляційне оскарження рішення суду та порядком їх обчислення.

Щодо посилання апелянта на введення на території України воєнного стану, як на підставу поважності причин пропуску строку, слід зазначити про таке.

Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків. Разом з тим, апелянтом не вказано конкретних підстав, які б унеможливлювали подання апеляційної скарги в строк, визначений законодавством.

Ураховуючи вищевикладене та те, що у визначені ухвалою Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2022 року строки апелянтом недоліки апеляційної скарги не усунуто (не наведено підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки підстави, вказані апелянтом в апеляційній скарзі, були визнані судом неповажними), відповідно до вимог ст. ст. 185, 357, 358 ЦПК України, у відкритті апеляційного провадження у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк», поданою представником - Македоном Олександром Андрійовичем, на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06 червня 2022 року в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Апелянту надіслати копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І.Мостова