№ 207/3265/22
№ 2/207/1207/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2022 року суддя Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Бистрова Л.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО», Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод Техноплекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Эллада» про визнання трудових відносин припиненими,-

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2022 року до Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО», Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод Техноплекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Эллада» про визнання трудових відносин припиненими, в якому просить визнати трудові відносини між ОСОБА_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО» припиненими з 24.02.2022 року у зв`язку зі звільненнями ОСОБА_1 із посади директора на підставі ст.38 КЗпП України, з виключенням з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про ОСОБА_1 як керівника (директора) Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД- ДНІПРО» та особи, яка може вчиняти дії від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО», у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо у зв`язку з її звільненням з посади директора 24.02.2022 року на підставі ст.38 КЗпП України.

Суд вважає, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства виходячи з наступного.

У відповідності до ст.186 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.186 ЦПК України, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в цивільній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Відповідно до ч.1 ст.29 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників є вищим органом товариства.

Згідно з ч.1 ст. 98, ч.1, 3 ст.99 ЦК України загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства.

Загальні зборитовариства своїмрішенням створюютьвиконавчий органта встановлюютьйого компетенціюі склад. Повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Відповідно до положень ст.3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Припинення повноважень члена виконавчого органу товариства, за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи (тобто розірвання з ним трудового договору) на підставі положень КЗпП України. Саме тому можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження члена виконавчого органу міститься не в приписах КЗпП України, а у статті 99 ЦК України, тобто не є предметом регулювання трудового права.

Реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення їх повноваженнями на управління товариством або позбавлення таких повноважень на управління товариством. Хоч такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19лютого 2020 року у справі №145/166/18.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово розглядала питання щодо юрисдикційності спору про звільнення чи відсторонення від виконання обов`язків керівника чи члена виконавчого органу юридичної особи приватного права та керувалася такими критеріями щодо розмежування підсудності у вказаних справах.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 510/456/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що припинення повноважень члена виконавчого органу товариства за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи (розірвання з ним трудового договору) на підставі положень КЗпП України. Саме тому можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження члена виконавчого органу міститься не в приписах КЗпП України, а у статті 99 ЦК України, тобто не є предметом регулювання трудового права.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Отже, незалежно від суб`єктного складу, якщо учасник (акціонер) господарського товариства обґрунтовує відповідні позовні вимоги порушенням його корпоративних прав, то такий спір підвідомчий господарським судам.

В даному випадку позивач, як директор товариства, звернувся до суду з позовом про визнання його звільненим із посади на підставіст. 38 КЗпП України. Відтак, такий спір має розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особою, якій довірено повноваження з управління ним.

З урахування вимог статті 20 ГПК України, розгляд позову ОСОБА_1 належить до компетенції господарського суду.

Згідно п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відтак, суд доходить висновку про відмову у відкритті провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО», Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод Техноплекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Эллада» про визнання трудових відносин припиненими.

Одночасно суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості звернутися з позовом до суду в порядку господарського судочинства.

Керуючись ст.ст. 186, 258, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «БОАРД-ДНІПРО», Товариства з обмеженою відповідальністю «Завод Техноплекс», Товариства з обмеженою відповідальністю «Эллада» про визнання трудових відносин припиненими - відмовити.

Ухвалу про відмову у відкритті провадження разом з позовними матеріалами - повернути позивачеві.

Роз`яснити позивачу право на звернення до Господарського суду Дніпропетровської області в порядку господарського судочинства.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Бистрова Л.О.