КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/9427/2022 Доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

18 листопада 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Голуб С.А.,

суддів Писаної Т.О., Таргоній Д.О.,

розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, АТ «Універсал Банк» подало 26 липня 2022 року апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 354 ЦПК України, зокрема, подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року апеляційну скаргу АТ «Універсал Банк» було залишено без руху та надано десятиденний строк для подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду у даній справі із зазначенням інших поважних та об`єктивних причин пропуску такого строку.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 25 жовтня 2022 року АТ «Універсал Банк» подало до суду повторне клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначаючи, що копію оскаржуваного рішення суду отримало 28 січня 2022 року, а фактично було додано в робочу таблицю 06 травня 2022 року. Окрім того зазначає, що ракети ворожої армії продовжують літати по всій території України, а тому робота в м. Дніпрі відбувається з урахування цих обставин. Також скаржник зазначає, що станом на 26 вересня 2022 року по Дніпропетровській області було 845 сигналів повітряної тривоги. В такому разі, така кількість повітряних загроз впливає на швидкість роботи і не залежить від волі позивача.

Однак, суд апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи доходить висновку, що скаржником пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду без поважних причин, з урахуванням такого.

Так, відповідно до ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи АТ «Універсал Банк» зазначає у позовній заяві та в апеляційній скарзі адресу для листування вул. Автозаводська 54/19, м. Київ, 04114.

Крім того із загальнодоступних та відкритих джерел інформації вбачається, що юридична адреса АТ «Універсал Банк» зареєстрована по вул. Автозаводська 54/19, м. Київ, 04114.

Таким чином, доводи викладені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не відповідають матеріалам справи, адже АТ «Універсал Банк» знаходиться в місті Києві, а посилання скаржника на обставини, які вказані в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані апеляційним судом поважними причинами пропуску строку, тому що події, які описані в клопотанні мають місце на території м. Дніпро та Дніпропетровської області.

Також, вирішуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження слід враховувати висновки Європейського суду з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі "Мушта проти України" зазначено: "право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані."

Отже Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження . У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку про відсутність поважних та обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, а тому у суду відсутні достатні правові підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції у даній справі.

Згідно із ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження в порядку встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Таким чином, відповідно до п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Виходячи із наведених обставин справи колегія суддів вважає, що застосування апеляційним судом процесуальних обмежень при апеляційному оскарженні рішення суду першої інстанції від 21 грудня 2022 року відповідаєпринципу юридичної визначеності і не може вважатись відмовою у доступі до правосуддя.

Отже, АТ «Універсал Банк» без поважних причин пропустило строк на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року, а тому суд апеляційної інстанції доходить висновку, що у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року має бути відмовлено.

Керуючись ст. 358 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року відмовити.

Визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року, що зазначені в клопотанні від 09 листопада 2022 року неповажними.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення або з дня складення повного судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Суддя-доповідач

Судді: