Провадження номер 2-зз/756/52/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2022 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шролик І.С., розглянула матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про скасування заходів забезпечення позову, накладених на підставі ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 07 листопада 2006 року у справі № 2-5230,

УСТАНОВИЛА:

15 листопада 2022 року на адресу суду засобами поштового зв`язку надійшла заява ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про скасування заходів забезпечення позову, в якій просять суд: скасувати арешт частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 07 листопада 2006 року.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 листопада 2022 року справу передано на розгляд судді Шролик І.С.

Дослідивши матеріали поданої заяви та докази подані в її обгрунтування приходжу до висновку про відмову у задоволенні заяви виходячи з наступного.

Згідно ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Підстави зняття арешту з майна у виконавчому провадженні визначено ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Таким чином, за змістом ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження до суду з позовом про зняття арешту з майна може звернутись не сторона виконавчого провадження, а інша особа, яка є власником, чи претендує на таке майно.

У відповідності до роз`яснень ВССУ, викладених у постанові від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», спори про право цивільне, пов?язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Згідно положень ч. 2 ст. 30 ЦПК України, позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Отже, чинним процесуальним законодавством передбачений певний порядок вирішення питання про скасування арешту з належного особі майна та дане питання вирішується у порядку позовного провадження згідно ч. 2 ст. 30 ЦПК України .

Дана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року у справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19).

Судом встановлено, що ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 07 листопада 2006 року у справі № 2-5230/2006 накладено арешт на частину квартири АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 ; накладено арешт на все майно, що знаходиться в квартирі АДРЕСА_2 ; накладено арешт на всі транспортні засоби, що належать ОСОБА_1 .

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 29 січня 2007 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти у розмірі 100000,00 грн., як відшкодування збитків і моральної шкоди.

Згідно інформаційної довідки № КВ - 2020 № 17378 від 09 липня 2020 року Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», згідно з даними реєстрових книг, квартира АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за Проминвест банк Украины (російська мова) на підставі акта передачі від 02 серпня 1993 року, та зареєстровано в Бюро 09 серпня 1993 року за реєстровим номером № 37573.

Враховуючи те, що заявник не є учасником по справі, в рамках якої накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ПАТ Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», проте являється стороною чиї права та законом інтереси порушені внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, суд не вбачає правових підстав для скасування заходів забезпечення позову на підставі ст. 158 ЦПК України, роз`яснивши право звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Керуючись Законом України «Про виконавче провадження», ст.ст. 158, 260, 261,447 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про скасування заходів забезпечення позову, накладених на підставі ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 07 листопада 2006 року у справі № 2-5230.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.С. Шролик