Справа № 570/3949/21
Номер провадження 2/570/202/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2022 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

прокурора Прокопчук О.В.

представника Зорянської сільської ради Рівненського району - адвоката Цуняка В.Й.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах Зорянської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача державний реєстратор Дубенської районної державної адміністрації Ружнілов Олексій Володимирович про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

в с т а н о в и в :

У провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

01.11.2022 р. до суду від прокурора надійшла заява вх. 16058 про уточнення позовних вимог.

У підготовчому судовому засіданні прокурор Прокопчук О.В. підтримала вказану заяву про уточнення позовних вимог та просить суд її прийняти до розгляду.

Представник Зорянської сільської ради Рівненського району адвокат Цуняк В.Й. у підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання прокурора про прийняття до розгляду уточненої позовної заяви.

Інші учасники справи у підготовче судове засідання не з`явилися, судом було вжито належних заходів щодо їх повідомлення про дату, час та місце його проведення, заяв до суду не подано, у процесуальний спосіб про причини своєї неявки суд не повідомили.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності такого учасника.

Вислухавши учасників процесу, суд, дослідивши матеріали справи у межах поданої позивачем заяви про уточнення позовних вимог, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 187 ЦПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, крім іншого, 4) за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа (пункт 4); дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження (пункт 5); дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (пункт 6).

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

У статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

У підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (пункт 3 частини другої статті 197 ЦПК України).

Ухвалою Рівненського районного суду Рівненської області від 16.09.2021 р. вирішено розглядати справу у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

01.11.2022 р. до суду від прокурора надійшла заява вх. 16058 про уточнення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

За частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстави позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів; предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Таке ж визначення міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 зазначено, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

Такий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року в справі № 916/1764/17.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України).

Отже, позивач має право щодо уточнення своїх позовних вимог у підготовчому провадженні.

Відповідно до ч.ч.2,3 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

З огляду на вказані обставини, суд не вбачає перешкод для прийняття вказаної заяви про зміну предмета позову.

Оскільки підстави для повернення вказаної заяви позивачу відсутні, суд приймає заяву про уточнення позовних вимог.

На підставі вищевикладеного, та керуючись ст. 49, 260, 261, 353, 354, 355 ЦПК України,

у х в а л и в :

Прийняти заяву позивача про уточнення позовних вимог вх 16058 від 01.11.2022 р. у цивільній справі № 570/3949/21.

У подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог.

Визначити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на уточнену позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогамст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьоїп`ятоїст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частини третьоїп`ятоїст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити, що у відповідності до статті 192 ЦПК України у п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали третя особа, яка не заявляє самостійних вимоги щодо предмета спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву.

Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Відповідачу у справі направити копію ухвали про прийняття уточненої позовної заяви.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Гнатущенко Ю.В.