КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження № 22-ц/824/9542/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.

при секретарі Качалабі О. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» про визнання наймачем, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2022 року в складі судді Гусак О.С.,

встановив:

10.11.2021 ОСОБА_1 в своїх інтересах та в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва», в якому просила визнати її наймачем квартири АДРЕСА_1 зі складом сім`ї: наймач ОСОБА_1 , дочка наймача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дочка наймача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Посилалась на ті підстави, що наймачем вказаної квартири була ОСОБА_4 , яка тяжко хворіла на онкологічне захворювання.

Вона товаришувала з ОСОБА_4 та надавала їй необхідну допомогу.

05 березня 2020 року вона та її дочка ОСОБА_3 були зареєстровані в кватирі АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 померла.

ІНФОРМАЦІЯ_4 в спірній квартирі було зареєстровано її дочку ОСОБА_3

10 липня 2020 вона звернулася із заявою до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» про переоформлення договору найму, в задоволенні якої було відмовлено.

У зв`язку з цим просила визнати її наймачем квартири з метою подальшого укладення договору найму з наймодавцем - Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва».

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2022 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

28.07.2022 ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2022 року та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

Свої доводи обґрунтовує тим, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив в задоволенні позову , оскільки вона вселилась до спірного житла на умовах постійного проживання однією сім`єю з наймачем ОСОБА_4 , вела з нею спільне господарство, сплачувала комунальні платежі, іншого житла для постійного проживання вона не мала. Факт вселення позивача в спірну квартиру відповідачем не оспорювався.

Розгляд справи в спрощеному порядку без виклику сторін призвів до неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи. Суд неповно дослідив надані докази, не надав належної оцінки доводам позивача та дійшов помилкового висновку, що позивач не набула права користування спірним житловим приміщенням. Висновки суду не відповідають обставинам справи та не узгоджуються з нормами матеріального права.

Правом надання відзиву на апеляційну скаргу відповідач не скористався.

В судовому засіданні ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Пояснила, що з 21 листопада 2015 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 .

Вони мають двоє дітей: доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; доньку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Її чоловік ОСОБА_5 проживав в сусідньому з ОСОБА_4 будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

У 2016 році вони познайомились з ОСОБА_4 та стали з нею товаришувати.

На підставі нотаріально посвідченої довіреності ОСОБА_4 від 08.10.2018 року, діючи від імені останньої, ОСОБА_5 здійснив дії, пов`язані з реєстрацією її з 05 березня 2020 року у вказаній квартирі разом з їх донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

До цього часу вона була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_4 померла.

ІНФОРМАЦІЯ_4 в спірній квартирі була зареєстрована її друга донька ОСОБА_3 .

Представник Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений судом належним чином.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 20 січня 1989 року ОСОБА_7 на сім`ю з п`яти осіб (він, дружина ОСОБА_8 , донька ОСОБА_9 , донька ОСОБА_10 , мати ОСОБА_11 ) виконкомом Харківської районної Ради народних депутатів м. Києва видано ордер на житлове приміщення НОМЕР_1, на право зайняття жилого приміщення площею 41,2 кв.м, що складається з трьох кімнат в квартирі АДРЕСА_1 .

Після укладення 28.04.1996 шлюбу, ОСОБА_10 присвоєно прізвище ОСОБА_12 (а.с. 45).

ІНФОРМАЦІЯ_8 ОСОБА_8 померла (а.с.54).

ІНФОРМАЦІЯ_9 ОСОБА_7 помер (а.с.53).

Заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 18 жовтня 2018 року (справа №753/15798/18) позов ОСОБА_4 до ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням задоволено. Визнано ОСОБА_15 , ОСОБА_14 , ОСОБА_13 такими, що втратили право користування житловим приміщенням,а саме квартирою АДРЕСА_1 .

ІНФОРМАЦІЯ_10 ОСОБА_4 померла (а.с.47).

Постановою Київського апеляційного суду від 22 лютого 2022 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 19 вересня 2022 року, апеляційну скаргу ОСОБА_13 задоволено, заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 18 жовтня 2018 року в частині задоволених позовних вимог, пред`явлених до ОСОБА_13 , скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_4 , правонаступником якої є Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, до ОСОБА_13 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, відмовлено.

05.03.2020 в квартирі АДРЕСА_4 зареєстровано ОСОБА_1 та її дочку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

09.09.2020 у вказаній квартирі зареєстровано ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Як пояснила ОСОБА_1 в судовому засіданні, в 2022 році син ОСОБА_4 - ОСОБА_13 помер.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, ОСОБА_1 посилалась на ту підставу, що Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" відмовляється укладати з нею договір найму квартири АДРЕСА_4 замість наймача ОСОБА_4 , яка померла.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з відсутності доказів того, що на ім`я ОСОБА_4 було переоформлено договір найму вказаної квартири після смерті основного наймача ОСОБА_16 , а також недоведеності тієї обставини, що ОСОБА_4 давала згоду на реєстрацію місця проживання в квартирі ОСОБА_1 . За таких підстав суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 була зареєстрована в спірній квартирі без дотримання встановленого порядку, при цьому членом сім`ї ОСОБА_7 та ОСОБА_4 вона не була. Незалежно від строку проживання в квартирі, ОСОБА_1 не набула права користування спірним житловим приміщенням, оскільки порядок її реєстрації дотриманий не був.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_4 є об`єктом комунальної власності територіальної громади міста Києва, що перебуває у сфері управління Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації.

Розпорядженням Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 30.01.2015 № 33, вказану квартиру, поряд з іншими об`єктами згідно з додатком, закріплено на праві господарського відання за комунальним підприємством "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" (а.с. 5 -21).

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" №2 від 12.04.85, у справах із питань, віднесених до компетенції органів місцевого самоврядування чи місцевої державної адміністрації, або з питань управління житловим фондом, віднесених його власником або уповноваженим ним органом до свого відання згідно зі ст. 18 ЖК (наприклад, при визнанні ордера недійсним, надання, бронювання або обмін жилого приміщення, визнання права на жиле приміщення крім випадків, коли в ньому проживають інші члени сім`ї наймача), належною стороною повинен бути відповідний орган чи власник житлового фонду.

Спірні правовідносини в даній справі виникли у зв`язку з відмовою у визнанні за позивачкою права бути наймачем жилого приміщення за раніше укладеним договором найму в будинку, що є об`єктом комунальної власності, а тому належною стороною в такому спорі є Дарницька районна в м. Києва державна адміністрація.

Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження».

Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.

Задоволення позову про визнання особи наймачем спірного житлового приміщення може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, розглянув справу до неналежного відповідача, що є підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового про відмову в задоволенні позову.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2022 року скасувати.

В задоволенні позову ОСОБА_1 в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» про визнання наймачем відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18.11.2022.

Суддя - доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. А. Семенюк