КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження № 22-ц/824/8643/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Кирилюк Г.М.,

суддів: Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.

при секретарі Мороз Н. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-експлуатаційної дільниці «Печерськжитло», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 17 лютого 2022 року в складі судді Бусик О. Л.,

встановив:

05.08.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на ті підстави, що він є власником квартири АДРЕСА_1 .

23.10.2018 сталося залиття його квартири, яке продовжувалося до 19 листопада 2019 року неодноразово.

Причиною залиття стало пошкодження відгалуження від стояка центрального опалення до радіаторів опалення, що підтверджується актами про залиття від 12.11.2018, 21.11.2018, 09.01.2019 та 08.02.2019.

Внаслідок залиття квартири йому було заподіяно майнову шкоду, а саме: з`явилися тріщини на стінах коридору, в кімнаті, на кухні та в туалеті; стіни просіли на 1,5 см; по всій квартирі деформована підлога (дерев`яний паркет), двері набрякли та деформувалися, на вікнах квартири полущилась фарба, квартирки не закриваються; шпалери у квартирі відстали; на стелі побілка потекла та відпадає; електропроводка прийшла в непридатний стан; копіювальна техніка, телевізор вийшли з ладу; картриджі для орг. техніки втратили товарний вид; речі, що були в квартирі, зіпсувалися.

Понесені ним матеріальні збитки становлять 94 728, 24 грн, що підтверджується: локальним кошторисом від 15.02.2019; підсумковою відомістю ресурсів від 15.02.2019; договірною ціною від 15.02.2019; кваліфікаційним сертифікатом серії АР №009706 на особу, яка проводила дані розрахунки.

Вважав, що винною стороною в даному затопленні є Житлово-експлуатаційна дільниця "Печерськжитло" та Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», які не прийняли вчасно міри для ліквідації аварійної ситуації, що спричинило неодноразове залиття його квартири і призвело до пошкодження його майна, та відповідно створили неможливі умови для проживання в даному приміщенні більше ніж на рік.

Крім матеріальної шкоди йому також було заподіяно моральну шкоду, яку він оцінив у розмірі 100 000 грн.

Зазначив, що немайнові втрати, спричинені моральними та фізичними стражданнями, полягають у щоденних думках про наслідки психотравмуючої події, страху можливого повторення подій, негативних переживаннях та спогадах, порушенні сну, переживанні постійних стресів та емоційних потрясінь (тривога, невпевненість, переживання), важкості виконання повсякденних обов`язків, зниженні та нестійкому настрої, нервозності, дратівливості, відчутті психічного напруження, стурбованості у зв`язку з тривалістю ситуації, втраті свого часу та ресурсів для звернення до суду у зв`язку із неможливістю захистити своє порушене право, як наслідок має слабке, підірване здоров`я.

Враховуючи викладене, просив суд стягнути солідарно з Житлово-експлуатаційної дільниці «Печерськжитло», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» ( далі - КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва) на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 94 728, 24 грн та моральну шкоду в розмірі 100 000 грн.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 17 лютого 2022 року в задоволенні вказаного позову відмовлено.

В поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Печерського районного суду м. Києва від 17 лютого 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити його вимоги в повному обсязі.

Вважає рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим.

Свої доводи обґрунтовує тим, що на підтвердження доказів залиття його квартири він надав численні акти про залиття, які були складені з сусідами будинку, які були свідками залиття його квартири.

Щодо невідповідності вказаних актів формі додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, зазначив, що він на протязі тривалого часу звертався до ЖЕД "Печерськжитло" щодо складення акту про залиття, але коли приходять працівники ЖЕД, знаючи, що дійсно існує аварійна ситуація центрального опалення, а саме є пошкоджена ділянка лежака центрального опалення, яку вже давно треба було усунути, вони вкладали акти, що встановити причину залиття в його квартир і неможливо, оскільки в квартирі тривалий час не проводився ремонт. Тому він був змушений скласти акт про залиття з сусідами будинку, які були свідками залиття його квартири.

Не погоджується з висновками суду першої інстанції, що аварійна ситуація не могла бути усунена відповідачами, оскільки він не надавав доступу до своєї квартири, оскільки на підтвердження цієї обставини доказів не надано.

Щодо аварійної ситуації, що трапилось 23.10.2018, 12.11.2018, 14.11.2018, 15.11.2018, 16.11.2018 свідчать його звернення до відповідачів за № 4601436, 4724002, 4738596, 4744740, 4747738 та інші. Жодних дій по усуненню причин залиття, усунення аварійної ситуації, що сталося в підвалі будинку щодо пориву труби відповідачі не зробили, жоден працівник ЖЕД через наданий їм доступ, а саме через два люки в квартирах АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 не усунули аварійну ситуацію.

Протягом тривалого часу йому приходилось дихати гарячим паром, що виходив з підвалу будинку та попадав в його квартиру, а також пліснявою, що погано впливало на стан його здоров`я та призвело до заподіяння моральної шкоди.

Зазначив, що він надав всі докази у підтвердження завданої йому шкоди з вини відповідачів, натомість відповідачі не довели суду, що шкода була завдана не з їх вини.

01.08.2022 представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» подав відзив на апеляційну скаргу, в якій просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Вважає, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» є неналежним відповідачем в цій справі. ЖЕД "Печерськжитло" не є юридичною особою.

05.08.2022 представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» доповнив відзив, зазначивши, що відповідно до Акту від 12.01.2018 про залиття, слідів залиття в квартирі позивача не виявлено.

06.02.2019 відбулося залиття житлової кімнати позивача з вище розташованої квартири АДРЕСА_3 , про що складено Акт від 08.02.2019. Власники вказаної квартири до участі в справі не залучались.

В матеріалах справи відсутні акти виконаних робіт та докази відновлення пошкодженого майна позивачем. Розмір збитків встановити неможливо й через те, що в приміщенні з часів будівництва (1951 рік) ремонтні роботи не проводились. Оздоблення квартири шпалерами та фарбування стін відбулось у 1992 році. Строк експлуатації матеріалів оздоблення квартири вичерпався. Позивач намагається покласти на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» обов`язки власника по утриманню в належному стані свого майна. Доказів заподіяння позивачу моральної шкоди суду не надано.

В судовому засіданні ОСОБА_1 апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Пояснив, що 23.10.2018, після подачі теплопостачання в будинок, відчув, що в будинку лопнула труба, до квартири став потрапляти пар. О 13.00 год. він подав заявку на усунення аварії. О 21.00 год. житловий будинок було відключено від теплопостачання.

12.11.2018 теплопостачання в будинку відновили на пошкоджену трубу, в квартиру знову став потрапляти пар.

19.11.2018 аварію було усунуто.

Внаслідок цієї аварії в його квартирі полопались стіни, покрутило підлогу, стеля потекла, квартира була знищена.

21.11.2018 він подав заяву про те, щоб склали акт за наслідками залиття.

21.11.2018 він залучив сусідів для складення акту залиття, оскільки представники комунального підприємства відмовлялись його складати.

09.01.2019 було складено Акт, затверджений ЖЕД "Печерськжитло" на предмет обстеження його квартири. Під час обстеження було виявлено пошкодження покриття підлоги, тріщини на стінах тощо. Причину пошкоджень не встановили. Акт про залиття не складали.

Після цього він звернувся до спеціаліста для складення локального кошторису, якому надав акт від 09.01.2019 та можливо зробив фотографії пошкоджень квартири, які відправив експерту. Він не пам`ятає, чи оглядалась квартира експертом, чи складався акт огляду, на яку дату визначався розмір збитків. Вважає, що розмір збитків визначався виходячи із пошкоджень, які виникли станом на січень 2019 року. Пошкодження квартири, які сталися після її залиття 06.02.2019 з вище розташованої квартири, у вказаному звіті не враховувалися.

Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» Кляус Д. О. просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Переглянувши справу за наявними в ній та додатково поданими доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно до проекту забудови житлового будинку АДРЕСА_1 технічний канал з внутрішньобудинковими мережами центрального опалення проходить під підлогою квартир першого поверху.

Пуск теплоносія на житловий будинок АДРЕСА_1 здійснено працівниками КП "Київтеплоенерго" 21.10.2018 (а.с.46).

23.10.2018 стався порив трубопроводу централізованого опалення будинку АДРЕСА_1 , про що о 13 год. 03 хв. позивач повідомив диспетчерську службу Печерського району м. Києва.

23.10.2018 о 21 год. 57 хв. вказаний житловий будинок було відключено від теплопостачання у зв`язку з пошкодженням внутрішньобудинкової мережі централізованого опалення.

12.11.2018 теплопостачання в будинку АДРЕСА_1 було відновлено.

Відповідно до запису в журналі заявок до диспетчерської служби, 12.11.2018 о 16:13 після включення ЦО сильна течія в підвалі, у мешканця квартири АДРЕСА_1 , порив труби не перекривається (а.с. 140).

12.11.2018 представниками ЖЕД "Печерськжитло" складено акт на предмет ненадання доступу мешканцем квартири АДРЕСА_1 до стояка центрального опалення. У квартирі АДРЕСА_1 знаходиться люк для обстеження інженерних мереж всього будинку, які прокладені в бетонному коробі, висота якого до підлоги квартири візуально складає 1 м. Тому враховуючи дану ситуацію зварювальник та слюсар-сантехнік ЖЕД "Печерськжитло" через вказаний отвір не в змозі провести по техніці безпеці будь-які зварювальні роботи, щоб усунути аварійну ситуацію на стояку ЦО в будинку. Мешканцю квартири АДРЕСА_1 в свою чергу запропоновано зробити отвір у підлозі в туалетній кімнаті, який в свою чергу відмовився. Тому власнику квартири АДРЕСА_1 надано вимогу щодо надання доступу до стояка ЦО (а.с.48).

19.11.2018 аварію було усунуто.

09.01.2019, за наслідками звернення позивача 21.11.2018, комісією в складі начальника аварійної служби Печерського району м. Києва Крєтова Є. О., заступника начальника відділу ремонту та контролю виконання ремонтно-будівельних робіт КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва " Савчук К.М., головного інженера ЖЕД "Печерськжитло" Авраменко Т. Ф., майстра технічної дільниці ОСОБА_2 , складено акт на предмет обстеження квартири АДРЕСА_1 .

Під час обстеження виявлено: пошкодження паркетного покриття підлоги; волосяні тріщини на стелі та стінах; відшарування масляної фарби на наличниках (4 слоя); відшарування шпалер (старого зразку); спостерігається часткове відшарування клеєвого фарбування на стінах та стелі у ванній кімнаті; не зачиняються двері в кімнату та туалет. Причину встановити неможливо в зв`язку з тим, що в даній квартирі з часу забудови ремонт не проводився (а.с.9).

06.02.2019 в квартирі АДРЕСА_1 сталося залиття з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 , внаслідок пошкодження відгалуження від стояка централізованого опалення, поруч із радіатором опалення.

Як пояснив представник відповідача, дана аварія була ліквідована 07.02.2019.

Доказів, які б спростували дане твердження, суду не надано.

За наслідками залиття квартири позивача було складено акт про залиття від 08.02.2019, відповідно до якого в квартирі позивача було залито : житлова кімната, стеля, стіни, паркетне покриття (а.с.8).

На підтвердження розміру заподіяних збитків в сумі 94 728,24 грн, позивачем надано локальний кошторис від 15.02.2019, підсумкова вартість ресурсів від 15.02.2019, договірна ціна від 15.02.2019, а також кваліфікаційний сертифікат серії АР №009706 на особу, яка проводила дані розрахунки (а.с. 15-21).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з недоведеності заявлених позовних вимог.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Зазначена норма права встановлює загальний (генеральний) делікт, який має такі складові елементи: 1) протиправна поведінка особи; 2) настання шкоди; 3) причинний зв`язок між двома першими елементами; 4) вина завдавача шкоди.

Згідно з ч.3 ст.12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Відповідно до ст. 80 ЦПК Українидостатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя ст. 89 ЦПК України).

Дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що надані позивачем докази не містять відповідної інформації щодо предмета доказування та не підтверджують заявлені вимоги.

Так, позивачем не надано належних та достатніх доказів на підтвердження тієї обставини, що внаслідок аварії 23.10.2018 в системі теплопостачання будинку було залито приміщення його квартири та завдано збитків.

Позивачем також не надано належних доказів на підтвердження розміру заподіяної шкоди внаслідок залиття його квартири в період з 12.11.2018 по 19.11.2018, коли було відновлено теплопостачання при існуючих пошкодженнях в системі центрального опалення.

Наданий позивачем локальний кошторис від 15.02.2019, підсумкова вартість ресурсів від 15.02.2019, договірна ціна від 15.02.2019 не є належними доказами на підтвердження вказаної обставини.

Так, позивачем не надано доказів, що вказана оцінка розміру заподіяної шкоди була здійснена з урахуванням пошкоджень його квартири внаслідок залиття станом на 19.11.2019.

З огляду на те, що 06.02.2019 мало місце ще одне залиття квартири позивача з вищерозташованої квартири АДРЕСА_3 , власника якої до участі в справі в якості відповідача притягнуто не було, а розмежувати розмір збитків між даними випадками залиття на підставі наданих позивачем доказів не виявилось можливим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про недоведеність заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи недоведеність заподіяння позивачу майнової шкоди саме з вини відповідача, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову в задоволенні позову.

Отже, переглядаючи справу, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, ухвалив законне та обґрунтоване судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 17 лютого 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 18.11.2019.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. А. Семенюк