Справа № 202/9712/22
Провадження № 2-н/202/197/2022
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Кухтін Г.О., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 до Товариства з додатковою відповідальністю «КОНКОРД» про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

ВСТАНОВИВ

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з Товариства з додатковою відповідальністю «КОНКОРД» середнього заробітку за час затримки розрахунку в сумі 54 580,84 грн., станом на 15 листопада 2022 року.

Вважаю необхідним відмовити у видачі судового наказу з наступних підстав.

Відповідно до ч. 4 ст. 165 ЦПК України суддя з метою визначення підсудності, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, не пізніше наступного дня з дня отримання заяви про видачу судового наказу перевіряє зазначене у заяві місцезнаходження боржника за відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Так, місцезнаходження Товариства з додатковою відповідальністю «КОНКОРД» зареєстровано за адресою: Дніпропетровська обл., Дніпровський р-н, сільрада Чумаківська, АВТОДОРОГА ДНІПРО-ЦАРИЧАНКА-КОБЕЛЯКИ-РЕШЕТИЛІВКА.

Відповідно до ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Згідно ч. 2 ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв про видачу судового наказу» № 14 від 23 грудня 2011 року роз`яснено, що заява про видачу судового наказу подається до суду за загальними правилами підсудності, встановленими главою 1 розділу III ЦПК. Зокрема, заява подається до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання фізичної особи або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування чи місцезнаходженням юридичної особи; на вимогу про стягнення заробітної плати поширюються також правила підсудності за вибором заявника - за зареєстрованим місцем його проживання чи перебування.

У відповідності до копії паспорта стягувача, адреса останнього зареєстрована в Індустріальному районі м.Дніпра, що свідчить про правильно обрану підсудність.

В той же час, п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України передбачено, що до заяви про видачу судового наказу додаються: інші документи або їх копії, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Пунктом 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв про видачу судового наказу» № 14 від 23 грудня 2011 року передбачено, що якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати, судовий наказ може бути видано не лише на суму заборгованості із заробітної плати, а й на суму компенсації за порушення строків її виплати, оскільки вона входить до структури заробітної плати (Закон України від 24 березня 1995 року N 108/95-ВР ( 108/95-ВР ) "Про оплату праці", Закон України від 19 жовтня 2000 року N 2050-III ( 2050-14 ) "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати"). До заяви має бути додано докази перебування заявника у трудових відносинах із боржником, а підтвердженням суми, яка стягується, може бути будь-який належно оформлений документ, що вказуєна розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати, зокрема, довідка бухгалтерії боржника, розрахунковий лист чи копія платіжної відомості тощо.

Отже, стягувач до своєї заяви про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку повинен долучити, окрім іншого, підтвердження суми, яка стягується, яким може бути будь-який належно оформлений документ, що вказує на розмір нарахованої заробітної плати та компенсації за порушення строків її виплати.

В той же час, стягувач долучив до своєї заяви лише докази, що підтверджують нараховані та виплачені при звільненні суми, розмір середнього заробітку розрахував самостійно та просив його стягнути з відповідача.

При цьому суд звертає увагу, що відповідно до п.9 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» наявність спору про право є підставою для відмови у видачі судового наказу за заявою про видачу судового наказу.

Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб`єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб`єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов`язок перед заявником кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем не виконано п.4 ч.3 ст.163 ЦПК України щодо долучення документів або їх копій, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги.

Пунктом 1 ч.1 ст. 165 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо: заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

На підставі вищевикладеного суддя відмовляє ОСОБА_1 у видачі судового наказу за заявою до Товариства з додатковою відповідальністю «КОНКОРД» про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 27, 28, 162,164-166, 260, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у видачі судового наказу за заявою до Товариства з додатковою відповідальністю «КОНКОРД» про видачу судового наказу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Роз`яснити право заявника на повторне звернення з зазначеною заявою після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Г.О. Кухтін