1Справа № 335/4589/22 2/335/2559/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Рибалко Н.І., за участю секретаря судового засідання Огнев`юк Н.В., представника позивача (третьої особи за первісним позовом) ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання про прийняття позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 , в особі представника - адвоката Бабіча Сергія Анатолійовича до ОСОБА_2 , про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжяу цивільній справи за позовом ОСОБА_4 , в особі представника - адвоката Вельможка Олега Олександровича до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

02.08.2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 , в особі представника - адвоката Вельможка Олега Олександровича до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя 05.08.2022 року зазначену позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, сторонам встановлено строки для подання заяв по суті справи.

29.08.2022 року до суд надійшла позовна заява третьої особи з самостійними вимогами ОСОБА_3 , в особі представника - адвоката Бабіча Сергія Анатолійовича до ОСОБА_2 , про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя.

Представник позивача (третьої особи за первісним позовом) ОСОБА_1 просив прийняти позов третьої особи до розгляду.

ОСОБА_2 просила вирішити питання щодо прийняття позову третьої особи відповідно до вимог чинного законодавства.

Заслухавши думку учасників справи, присутніх у судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, позовну заяву третьої особи ОСОБА_3 , в особі представника - адвоката Бабіча Сергія Анатолійовича, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений процесуальними кодексами України.

Положення ст. 52 регулює статус та права третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору.

Так, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Згідно ст.195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 193 ЦПК України обидва позови повинні бути взаємопов`язані і спільний їх розгляд має бути доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відсутність наведеної умови зумовлює повернення такої позовної заяви на підставі ч. 3 ст. 194 ЦПК України.

Так, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову становлять обставини (фактична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123-126 ЦПК. Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Недоцільно розглядати первісний позов і позов третьої особи, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи з предмету позову та суб`єктивного складу сторін за первісним позовом та зустрічним позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, то ці позови виникають з різних правовідносин, є різними за своєю правовою природою, обраними способами захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття до провадження самостійного позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для вступу у справу ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо іншого предмету спору, та про повернення поданої позовної заяви, що не обмежує права ОСОБА_3 на звернення до суду на загальних підставах.

Керуючись ст. ст. 52, 193-194, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У прийнятті позовної заяви третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 , в особі представника - адвоката Бабіча Сергія Анатолійовича до ОСОБА_2 , про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя відмовити.

Позовну заяву третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_3 , в особі представника - адвоката Бабіча Сергія Анатолійовича до ОСОБА_2 , про визнання майна спільним майном подружжя та поділ майна подружжя у цивільній справи за позовом ОСОБА_4 , в особі представника - адвоката Вельможка Олега Олександровича до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання договору купівлі-продажу недійсним- повернути позивачу, роз`яснивши йому право звернення до суду в загальному порядку.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.І. Рибалко