У Х В А Л А

15 листопада 2022 року м. Київ

Справа № 761/3365/19

Провадження: № 22-ц/824/12647/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого (судді-доповідача) Невідомої Т. О., суддів Вербової І. М., Нежури В. А.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах Державної казначейської служби України

на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року, ухвалене під головуванням судді Сенька М. Ф.,

у справі за позовом ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування майнової та моральної шкоди,

у с т а н о в и в:

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року позов ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з Державного бюджету України на користь ОСОБА_2 5000 грн на відшкодування моральної шкоди, шляхом безспірного списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 в інтересах Державної казначейської служби України 28 жовтня 2022 року направив апеляційну скаргу через засоби поштового зв`язку безпосередньо до Київського апеляційного суду, в якій одночасно порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваного судового рішення Державною казначейською службою України отримано лише 27 вересня 2022 року.

02 листопада 2022 року цивільну справу витребувано із суду першої інстанції.

10 листопада 2022 року справа надійшла до Київського апеляційного суду.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Отже, вказаною нормою процесуального права чітко передбачено, що питання поважності пропуску строку на апеляційне оскарження досліджується у всіх наведених випадках, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Результат аналізу вказаної правової норми дає підстави для висновку, що сплив річного строку з дня складання повного тексту судового рішення є підставою для відмови у відкритті провадження незалежно від причин пропуску строку на апеляційне оскарження, тобто законодавець імперативно встановив процесуальні обмеження для оскарження судового рішення зі спливом річного строку. Таким чином, сплив річного строку з дня складання повного тексту судового рішення є підставою для відмови у відкритті провадження незалежно від причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

День належного вручення копії судового рішення може бути встановлений виключно з відповідної відмітки на поштовому повідомленні або розписки про отримання копії судового рішення (постанова Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 205/1129/19).

Відповідно до частин першої, п`ятої-сьомої статті 268 ЦПК України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення суду. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин рішення суд повідомляє, коли буде складено повне рішення. Рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.

Частиною другою статті 2 Закону України від 22 грудня 2005 року № 3262-IV «Про доступ до судових рішень» (далі - Закон № 3262-IV ) визначено, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Згідно із частиною третьою статті 3 вказаного Закону суд загальної юрисдикції вносить до ЄДРСР всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту.

Обставини щодо встановлення дня складення повного тексту судового рішення мають визначальне значення для правильного вирішення питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження.

Як убачається із матеріалів справи, 12 травня 2021 року судом першої інстанції було проголошено вступну та резолютивну частину судового рішення (а.с. 175). Дати складання повного тексту рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року не містить (а.с. 176-178).

З даних ЄДРСР убачається, що повний текст рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року надіслано судом: 31.12.2021 року, зареєстровано: 31.12.2021 року, оприлюднено: 04.01.2022 року.

Згідно супровідного листа, який не датований, копію оскаржуваного судового рішення судом першої інстанції направлено учасникам справи (а.с. 179), однак, інформації про вручення чи не вручення копії рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року матеріали справи не містять.

З долученої до апеляційної скарги копії поштового конверта убачається, що повний текст рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року казначейство отримало лише 27 вересня 2022 року.

Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що річний строк, встановлений ч. 2 ст. 358 ЦПК України, на апеляційне оскарження рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року не сплив, оскільки повний текст вказаного судового рішення було виготовлено лише 31 грудня 2021 року.

Отже, вирішуючи питання поновлення строку на апеляційне оскарження, суд ураховує обставини вручення скаржнику повного судового рішення, яке є предметом оскарження, а також введення воєнного стану на території України через військову агресію Російської Федерації проти України, та вважає, що строк на апеляційне оскарження скаржником пропущений з поважних причин, а тому вважає за можливе його поновити.

Окрім клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, ОСОБА_1 в інтересах Державної казначейської служби України в поданій апеляційній скарзі також порушив питання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення.

В обґрунтування вказаного клопотання скаржник зазначив, що казначейство утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. Кошторисні призначення для сплати судового збору на 2022 рік Державній казначейській службі України передбачені, але такі кошти розділені на 12 частин, асигнування на сплату судового збору відкриваються помісячно. Враховуючи кількість справ, що потребують оскарження при здійсненні функцій із захисту інтересів держави, казначейство не має змоги своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Вирішуючи порушене скаржником питання, суд виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Докази про сплату судового збору до скарги не додані.

Відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами, внесеними згідно із № 2147-VIII від 03.10.2017) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення чи ухвали справляється судовий збір.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», визначено розміри ставок судового збору на основі розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору становить 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, скаржнику за звернення до суду з апеляційною скаргою необхідно сплатити судовий збір у розмірі (768,40 х 2 х 150%) = 2305,20 грн та надати суду оригінал квитанції про таку сплату.

Платiжнi реквiзити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 цього Закону).

Враховуючи те, що державній установи, в тому числі, Державна казначейська служба України, фінансуються за рахунок державного бюджету, суд вважає наведені у клопотанні підстави для відстрочення сплати судового збору обґрунтованими, а тому з метою сприяння у доступі до правосуддя, таке клопотання підлягає задоволенню.

Апеляційна скарга подана повноважною особою.

За своїм змістом апеляційна скарга відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України.

Перешкод для відкриття апеляційного провадження не встановлено.

Відповідно до ч.1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Керуючись, ч.ч. 1,3 ст. 136, ч. 2 ст. 358, 359-361, 366 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 в інтересах Державної казначейської служби України про відстрочення сплати судового задовольнити.

Відстрочити Державній казначейській службі України сплату судового збору за подання апеляційної скарги до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах Державної казначейської служби України на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Держави Україна в особі Департаменту поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування майнової та моральної шкоди.

Надіслати учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на апеляційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 360 ЦПК України, у строк до 28 листопада 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання, є остаточною, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: Т. О. Невідома

Судді: І. М. Вербова

В. А. Нежура