Справа № 576/1522/22
Провадження № 2/576/360/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.11.22 м. Глухів

Глухівський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Сапона О.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Есманьської селищної ради Шосткинського району Сумської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи його тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його тітка ОСОБА_2 , яка на день своєї смерті проживала та була зареєстрована по АДРЕСА_1 , - одна. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із земельної ділянки загальною площею 7,0764 га, розташованої на території Есманьської селищної ради Шосткинського району (колишньої Фотовизької сільської ради Глухівського району) Сумської області, та належної померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ № 043118 від 21.09.2004. За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, яким все своє майно заповіла своїй племінниці ОСОБА_3 , яка спадщину після її смерті не прийняла, оскільки на день смерті разом з ОСОБА_2 не проживала і заяву про прийняття спадщини нотаріусу після її смерті не подала, та ІНФОРМАЦІЯ_2 померла. Також зазначає, що він є єдиними спадкоємцем тітки за законом. Інших спадкоємців немає. Однак, коли він звернувся до нотаріальної контори з приводу оформлення своїх прав на спадкове майно померлої, то нотаріусом йому було відмовлено в цьому з тих підстав, що він не може підтвердити родинні стосунки між ним та тіткою, оскільки втрачено свідоцтво про народження його батька ОСОБА_4 і відновити його немає можливості у зв`язку з відсутністю даних про його народження у Державному архіві Сумської області. Крім того, ним пропущений встановлений законом строк прийняття спадщини, причини пропуску якого він вважає поважними, оскільки не знав про наявність у тітки майна, яке він зміг би успадкувати. Крім того, на час смерті тітки був живий його батько ( її рідний брат) ОСОБА_4 , який мав першочергове право на її спадщину як спадкоємець другої черги за законом, і він вважав, що батько прийняв і оформив спадщину своєї сестри, а тому і не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки. За таких обставин позивач просить суд встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 була рідною сестрою його померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 батька ОСОБА_4 , тобто його тіткою, а також визначити йому додатковий строк в один місяць після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після її смерті.

Позивач в судове засідання не з`явився, а надав заяву, в якій підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просить розглядати справу без його участі.

Представник відповідача в судове засідання також не з`явився, проте надав заяву, в якій зазначає, що Есманьська селищна рада Шосткинського району Сумської області позов ОСОБА_1 визнає повністю і просить справу розглядати без участі її представника.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов є повністю обґрунтованим, підтверджується представленими документами, а тому підлягає повному задоволенню з огляду на таке.

Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Фотовиж Глухівського району Сумської області померла ОСОБА_2 , що вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 6 від 05 листопада 2022 року (а.с.56-57).

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, із земельної ділянки площею 7,0764 га, переданої їй у приватну власність на підставі розпорядження голови Глухівської районної державної адміністрації № 464 від 24.11.2003, розташованої на території Есманьської селищної ради Шосткинського району (колишньої Фотовизької сільської ради Глухівського району) Сумської області та належної їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ № 043118 від 21.09.2004(а.с.22).

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, посвідчений секретарем виконкому Фотовизької сільської ради Глухівського району Сумської області 28 березня 2003 року за р. № 52, згідно якого все своє майно заповіла своїй племінниці ОСОБА_3 (а.с.20), яка згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 0 від 20 жовтня 2022 року померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Фотовиж Глухівського району Сумської області (а.с.46-47).

Наявність та чинність вищевказаного заповіту підтверджується витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 69813669 від 22.08.2022 (а.с.30).

Згідно з витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 69813659 від 22.08.2022 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не заводилась ( а.с. 31).

За даними довідки Есманьської селищної ради Шосткинського району Сумської області № 07-38/1710 від 13.09.2022, останнє постійне місце проживання померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 було: АДРЕСА_1 . На час смерті за вказаною адресою померла була зареєстрована та проживала одна. Від імені ОСОБА_2 28.03.2003 Фотовизькою сільською радою було посвідчено заповіт, зареєстровано в реєстрі за № 52 (а.с.23).

Позивач по справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є сином ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Фотовиж Глухівського району Сумської області ( а.с.17-18)

Як стверджує позивач, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є рідною сестрою його померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 батька ОСОБА_4 та, відповідно, його тіткою.

У серпні 2022 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Шосткинського районного нотаріального округу Янкової Є.О.з приводу оформлення спадщини, що залишилася після смерті його тітки ОСОБА_2 , однак нотаріус йому відмовила в цьому з тих підстав, що він пропустив строк для прийняття спадщини встановлений ст. 1270 ЦК України, а також відсутні документи, що підтверджують родинні відносини між ним та спадкодавицею, про що видала відповідну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.16).

Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема п. 1 ч.1 вказаної статті передбачає встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.

Звертаючись до суду з даним позовом позивач зазначив, що встановлення факту родинних відносин між його батьком ОСОБА_4 та його сестрою ОСОБА_2 має для нього юридичне значення, оскільки надає право на оформлення спадщини після смерті останньої.

Як вбачається з матеріалів справи, свідоцтво про народження батька позивача - ОСОБА_4 , втрачено. Актовий запис про його народження також не зберігся, про що свідчить повідомлення Державного архіву Сумської області від 31.01.2022 за вих. № К-3 (а.с.21).

В той же час, родинні відносини між ОСОБА_4 та його сестрою ОСОБА_2 повністю підтверджується іншими наявними в матеріалах справи доказами, зокрема: витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження ОСОБА_4 (а.с.54-55), витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_5 (а.с.48-49), а також письмовими поясненнями свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , якими вони підтверджують, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 дійсно був сином померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_11 і братом померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_12 .

Будь-які факти, які б спростовували твердження позивача щодо родинних відносин між його батьком ОСОБА_4 та тіткоюОСОБА_13 , у матеріалах справи відсутні.

Таким чином, виходячи з досліджених по справі доказів в їх сукупності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку про те, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною сестрою померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , та, відповідно, тіткою позивача по справі ОСОБА_1 , по лінії батька.

Встановлення даного факту родинних відносин потрібно позивачу для реалізації свого права на спадщину. Встановити вказаний факт у інший спосіб не є можливим, тому вимога останнього про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню.

Щодо визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1223, 1270 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1258, ч.ч 1 ст.1265 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово; кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, позивач по справі ОСОБА_1 є рідним племінником померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та відповідно до ст. 1265 ЦК України її спадкоємцем п`ятої черги за законом, а відтак має право на спадщину після її смерті.

Наявність інших спадкоємців, які б претендували на спадщину померлої ОСОБА_2 , судом не встановлено.

Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті тітки, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

У відповідності до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини за умови, що строк на прийняття спадщини був пропущений з поважної причини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причини пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

За таких обставин суд вважає необхідним позовні вимоги позивача в цій частині задовольнити та визначити йому додатковий строк в один місяць після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті тітки.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 206, 247, 263-265 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 була рідною сестрою померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 .

ВизначитиОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , проживаючому по АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , додатковий строк в один місяць після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його тітки, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Фотовиж Глухівського району Сумської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду Сумської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Глухівського міськрайонного суду О.В. Сапон