Номер провадження: 22-ц/813/4807/22
Справа № 495/4985/21
Головуючий у першій інстанції Боярський О. О.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2022 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого- Гірняк Л.А.
Суддів - Сегеди С.М., Цюри Т.В.
За участю секретаря - Дерезюк В. В.
розглянула у судовому засідання м. Одеса в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кравченка Олексія Миколайовича на ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 01 липня 2021 року у справі за позовом Керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації, Білгород-Дністровської районної державної адміністрації до ОСОБА_1

-про скасування рішення державного реєстратора, припинення права власності та знесення самочинного будівництва,-

ВСТАНОВИЛА:
ПРОЦЕДУРА
Короткий зміст вимог
В червні 2021 року керівник Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації, Білгород-Дністровської районної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про скасування рішення державного реєстратора, припинення права власності та знесення самочинного будівництва.

Водночас, подано заяву про забезпечення позову, в якій останній просить забезпечити позов шляхом:

-накладення арешту на дачний будинок, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568);

-заборони ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким суб`єктам реєстраційних дій (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії та дії щодо відчуження дачного будинку, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568);

-заборони ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії щодо видозмінення (будівництва, реконструкції, знесення, тощо) дачного будинку, загальною площею 49,3 кв.м., що розташований в АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 25705536).

Зазначає, що рішенням державного реєстратора КП Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Макарчук Н.В. від 25.05.2017 № 35357107 за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на дачний будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568).

Вказаний будинок знаходиться на земельній ділянці водного фонду площею 2,1580 га, яка знаходиться на території Білгород-Дністровського району 47 км траси Одеса-Ізмаїл Одеської області, кадастровий номер :01:005:0001, та перебуває у користуванні Біляївської районної організації Українського товариства мисливців та рибалок (далі Біляївська РО УТМР) згідно договору оренди, укладеного 20.09.2004 з Білгород-Дністровською районною державною адміністрацією строком на 49 років для розміщення Єгерського пункту «Хатки», який зареєстрований у Одеській регіональній філії ДП «Центр державного земельного кадастру», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 20.09.2004 № 259, а також зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно рішення державного реєстратора реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції в Одеській області Алексєєнко В.А. від 20.08.2014 № 15262973 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 08, номер запису про інше речове право 6735414).

Щодо частини земельної ділянки площею 0,0150 га під вказаним об`єктом будівництва між Біляївською РО УТМР та ОСОБА_1 27.08.2014 укладено договір суборенди земельної ділянки, зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно рішення державного реєстратора Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Гриценко І.С. від 27.11.2014 № 17551353 (номер запису про інше речове право 7858965).

Дачний будинок знаходиться у межах заповідного урочища «Дністровські плавні», є територією та об`єктом природно-заповідного фонду України та екологічною мережею України, а також знаходиться в межах прибережної захисної смуги ріки Дністер, щодо якої встановлений особливий правовий режим використання.

Таким чином, право власності на вказаний дачний будинок набуто незаконно, у зв`язку з чим наявні підстави для скасування рішення державного реєстратора, припинення права власності, знесення самочинного будівництва.

З метою поновлення державних інтересів та скасування права власності на майно, яке набуто та реалізовано усупереч нормам чинного законодавства, в результаті чого порушено режим використання території природно-заповідного фонду -заповідного урочища «Дністровські плавні», встановленого статтями 16, 30 Закону України «Про природно-заповідний фонд України та особливий режим використання земельної ділянки, що перебуває у межах прибережної захисної смуги ріки Дністер, прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі власника землі - Одеської обласної державної адміністрації та Білгород-Дністровської районної державної адміністрації з позовом.

Обґрунтовуючи заяву, заявник вказує, що під час розгляду справи відповідач ОСОБА_1 може відчужити спірний дачний будинок на користь третіх осіб, проводити роботи з будівництва дачного будинку - захист інтересів держави в особі Одеської обласної державної адміністрації та Білгород-Дністровської районної державної адміністрації, за якими звернувся із позовом прокурор не буде ефективним, а порушення режиму використання території природно-заповідного фонду - заповідного урочища «Дністровські плавні», встановленого статтями 16, 30 Закону України «Про природно-заповідний фонд України та особливий режим використання земельної ділянки, що перебуває у межах прибережної захисної смуги ріки Дністер не буде припинено.

Враховуючи викладене та очевидність порушення інтересів позивачів оскаржуваним рішенням державного реєстратора, з метою ефективного захисту інтересів позивачів у даному судовому процесі необхідним є вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на дачний будинок, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568), а також шляхом заборони ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким суб`єктам реєстраційних дій (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які реєстраційні дії та дії щодо відчуження дачного будинку, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568).

Окрім того, ураховуючи можливість проведення будівельних робіт щодо спірного дачного будинку необхідним є вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам вчиняти будь-які дії щодо видозмінення (будівництва, реконструкції, знесення, тощо) дачного будинку, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568).

Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Ухвалою Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області від 01 липня 2021 року заяву керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області про забезпечення позову по цивільній справі за позовом керівника Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Одеської обласної державної адміністрації, Білгород-Дністровської районної державної адміністрації до ОСОБА_1 про скасування рішення державного реєстратора, припинення права власності та знесення самочинного будівництва задовольнив частково.

Заборонив відчуження нерухомого майна, а саме: відчуження дачного будинку, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568), який належить ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

В задоволенні інших вимог заяви відмовив.

Короткий зміст апеляційної скарги
В апеляційній скарзі представник відповідача- адвокат Кравченко О.М., просить скасувати ухвалу від 01.07ю2021 року та прийняти постанову про відмову в забезпеченні позовних вимогах посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що будівлі на орендованій у Білгород-Дністровської районної державної адміністрації земельній ділянці, а також на суборендованих ділянках членів УТМР, є некапітальними, збудовані у відповідності до розпорядження Білгород-Дністровської районної державної адміністрації «Про затвердження містобудівного обґрунтування розвитку існуючого єгерського пункту`Хатки» Біляївської районої організації Українського товариства мисливців та рибалок» від 27.12.2006 року за № 1500/2006,без порушення природоохоронного, водного земельного законодавства. Ухвала не відповідає вимогам ст.ст.10,12 ЦПК України, суперечить принципу верховенства права, розглянута за відсутності ОСОБА_1 .

Зокрема посилається на непорушність права власності та порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод».

У відповідь на апеляційну скаргу керівник Білгород-Дністровської окружної прокуратури Одеської області зазначає, що забезпечення позову у вигляді заборони відчуження нерухомого майна, а саме: відчуження дачного будинку, загальною площею 55,1 кв. м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001, який належить ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) носять тимчасовий характер .

Умовою застосування такого заходу є достатньо обґрунтоване припущення , що невжиття таких заходів ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Вжиття заходів забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, оскільки мата забезпечення позову це негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання рішення суду, а також перешкоджання завдання шкоди позивачу.

14.10.2022 року клопотання представника Одеської обласної прокуратури-прокурора О.Шептіліс про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, яке призначено на 17 листопада 2022 року о 9 годині 35 хв.-задоволено.

Під час розгляду справи в режимі відеоконференції представник прокуратури відключився від технічних засобів.

На підставі ст. 29 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», у виконання рішень зборів суддів Одеського апеляційного суду від' 02.03.2022р. та 16.03.2022р., у зв`язку із введенням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022р.,керуючисьстаттею 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», враховуючи рішення Ради суддів України №9від24.02.2022р. та рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022р. щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з метою вжиття невідкладних заходів для забезпечення безперебійного функціонування Одеського апеляційного суду, головою суду видано Розпорядження №1 від 02 березня 2022 року, до якого внесені зміни розпорядженням №2 від 16 березня 2022 року, відповідно до п.п. 3-4 якого:

Зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, підрозділів територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя, розгляд цивільних справ продовжити без участі учасників провадження в приміщенні Одеського апеляційного суду.

Справи розглядаються без участі учасників провадження за наявності повідомлення про дату, час та місце розгляду справи та з відсутності заяви (заяв) про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

У зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від12серпня 2022року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2500-IX від 15 серпня 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

В Україні продовжується агресія РФ і тривають воєнні дії, а відтак відкладення розгляду справи на період дії воєнного стану, буде суперечить завданням цивільного судочинства.

При цьому суд враховує, що відповідно до ч.ч.1, 2, п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Окрім того, розгляд справи упродовж розумного строку є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, про що неодноразово вказував у своїх рішенням Європейський суд з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також слід зазначити, що згідно з розпорядженням голови Одеського апеляційного суду №1 від 02.03.2022 в Одеському апеляційному суді запроваджено особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, відповідно до якого робота суду апеляційної інстанції здійснюється шляхом здійснення розгляду термінових справ, зокрема, пов`язаних із питаннями обороноздатності держави, забезпеченням режиму воєнного стану, мобілізації, розглядом клопотань щодо негласних слідчих (розшукових) дій та оперативно-розшукових заходів та інших питань, які потребують термінового вирішення, а також тимчасово (на час воєнного стану) обмежено допуск в приміщення суду осіб, які не є учасниками судових засідань.

Таким чином, приймаючи до уваги розумний строк розгляду апеляційної скарги на рішення суду, технічний збій в проведенні відеоконференції, не є безумовною перешкодою для відкладення судового засідання та керуючись вимогами ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутності сторін, які своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене).Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, апеляційний суд дійшов до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до ч.1-2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч.1 п.2 ст.150 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до роз`яснень п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням відповідних заходів.

Так, під час вирішення питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише покладає на суд обов`язок з`ясовувати наявність спору. Ціллю вжиття заходів забезпечення позову є запобігання ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що між сторонами існує спір і невжиття заходів забезпечення позову, які просить застосувати заявник, може в майбутньому утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

З таким висновком колегія суддів погоджується у повному обсязі.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору є законність набуття права власності ОСОБА_1 дачного будинку, загальною площею 55,1 кв.м., що розташований в АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:005:0001 (РНОНМ 208, номер запису про право власності 20581568.

Колегія суддів погоджується з обраними судом заходами забезпечення позову, шляхом заборони відповідачам відчужувати належне йому майно та вважає, що такий вид забезпечення повністю співмірний із заявленими позивачем вимогами.

Доводи апеляційної скарги, що суд не мав права вживати заходи забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна, не спростовують правильність обраних заходів забезпечення позову, оскільки забезпечення позову гарантує виконання рішення суду у разі задоволення позову на випадок його задоволення

Крім того забезпечення позову шляхом заборони відчуження майна не позбавляє відповідачів володіти та користуватися цим майном або здавати його в оренду, а лише унеможливлює його відчуження на користь інших осіб. Крім того, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Доводи апеляційної скарги, що суд безпідставно задовольнив заяву про забезпечення позову, оскільки позивач не довів факту порушення його прав та інтересів, є неспроможними, оскільки дане питання досліджується не під час розгляду заяви про забезпечення позову, а під час розгляду справи по суті. Законом не передбачено при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, суд повинен з`ясувати лише наявність спору, який в даному випадку присутній.

Ораний судом захід не створює незручностей, а лише забезпечує схоронність майна та фактичне виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції перевірив обставини справи, факти які мають значення для справи, пересвідчився, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясував обсяг позовних вимог, відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач позовним вимогам, та дійшов до правильного висновку про задоволення заяви про забезпечення позову.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність постановленої ухвали, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 141, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, судова колегія,-

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Кравченка Олексія Миколайовича, залишити без задоволення, а ухвалу Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 01 липня 2021 року, без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст складено 21.11.2022 року.

Головуючий суддя - Л.А. Гірняк

Судді- Т.В.Цюра

С.М.Сегеда