БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/620/22
Провадження № 2/730/246/2022
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" листопада 2022 р. м.Борзна

Суддя Борзнянського районного суду Чернігівської області Данько О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу культури сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області, Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахункц при звільненні, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Відділу культури сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області, Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області у якому просить стягнути з Відділу культури сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні 79746,12 грн.

Свої вимоги обгрунтовує тим, що з 05.11.2007 року, він працював на посаді машиніста сцени Борзнянського районного будинку культури (далі Борзнянський РБК). 22.03.2021 року його звільнили у зв`язку зі скороченням штату. Проте в день звільнення роботодавець письмово не повідомив йому про нараховані суми належні при звільненні та не здійснив виплату заборгованості по заробітній платі з грудня 2020 року по березень 2021 року, вихідної допомоги при звільненні та компенсації 18 днів відпустки. Оскільки з ним не було проведено своєчасного розрахунку при звільненні, то у відповідності до ч.1 ст.117 КЗпП України з відповідача підлягає стягненню середній заробіток, розмір якого на моменту звернення до суду складає 79746,12 грн.Також вказує, що з 12.01.2021 відбувся перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА до Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА, в зв`язку з чим Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА втратив повноваження державного органу.

Згідно з п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи, їх представники.

За приписами ст.46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно з ч.1 ст.47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Частиною 1 ст.55 ЦПК України передбачено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу відповідного суб`єкта, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником), у зв`язку з чим у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Підставами процесуального правонаступництва можуть бути лише юридичні факти, які виникли під час судового провадження у справі, а не до його початку.

Системний аналіз вищевказаних норм права дає підстави для висновку, що на момент звернення з позовом до суду відповідач-фізична особа у справі має бути живим, а відповідач-юридична особа не припиненим; в іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини, а також з правовою позицією Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року по справі №185/998/16-ц.

Відповідно до ч.4 ст.91 ЦК України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

За змістом положень ч.1, 5 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації; у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року в справі №812/1408/16 сформулював висновок, відповідно до якого публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва; під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права.

Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Таким чином, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин, а його правонаступником є той суб`єкт владних повноважень, якому передані функції, що охоплюють зміст повноважень для вчинення дій, необхідних, зокрема для відновлення прав стягувача на виконання судового рішення.

Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Згідно інформації з ЄДРСР ухвалою Борзнянського районного суду Чернігівуської області від 29.06.2022 у справі №730/682/21 за позовом ОСОБА_1 до Відділу культури сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області, Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні, закрито провадження у справів частині вимог до відповідача Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області, на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України. Вказаною ухвалою встановлено, що Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА припинив свою правоздатність 12.01.2021 і його правонаступництво перейшло до іншого співвідповідача Відділу культури, молоді та спорту Ніжинської РДА.

Представник позивача у позовній заяві також обгрунтовує припинення правоздатності Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, однак зазначає його як відповідача у справі.

Позовна заява представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 подана до суду 22.11.2022, тобто, коли вищевказаний відповідач по справі припинив свою правоздатність.

Отже, позов й частині вимог до Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, поданий до юридичної особи правосуб`єктність якої на час його пред`явлення припинилася.

Ураховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 до Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА не підлягають розгляду в суді в порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим у відкритті провадження у справі до цього відповідача слід відмовити на підставі п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України.

Аналогічний висновок випливає й зі змісту правової позиції Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладеної в постанові від 20.06.2019 у справі №185/998/16, за схожих обставин.

На підставі викладеного, керуючись ст.25, 26 ЦК України, ст.42, 45-47, 55, п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за його позовом до Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Чернігівського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно до ст.354 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.261 ЦПК України.

Суддя Борзнянського районного суду О.В. Данько