гСправа № 358/1008/22 Провадження № 2/358/619/22
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 листопада 2022 року м. Богуслав

Суддя Богуславського районного суду Київської області Романенко К.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання часток у спільній сумісній власності, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачів - адвокат Розум Олег Вікторович в інтересах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернувся 25 жовтня 2022 року до Богуславського районного суду Київської області із позовною заявою про визнання часток у спільній сумісній власності, в якій просять:

- визначити, що частка померлого ОСОБА_4 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/3;

- визначити, що частка ОСОБА_1 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/3;

- визначити, що частка ОСОБА_2 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 становить 1/3;

- припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- судові витрати стягнути з відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 185 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишити без руху та надати позивачам строк для усунення її недоліків з наступних підстав.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 6 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в порушення зазначених вимог не дотримано п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, оскільки у позовній заяві не зазначено дати народження відповідача, реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України відповідача, номери засобів зв`язку відповідача, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача, що унеможливлює проведення судом ідентифікації особи ОСОБА_3 , яка є відповідачем по справі в частині підтвердження її дієздатності.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

В порушення вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачами не зазначено ціну позову, що є обов`язковою умовою у даній категорії справ, оскільки як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачі звертаються до суду із вимогами майнового характеру (визначення часток у спільній сумісній власності).

При цьому згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності ціна позову визначається - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Так, позивачами не зазначено ціни позову, із якої повинен бути сплачений судовий збір.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, позивачі не визначивши ціни позову, не обґрунтувавши з яких міркувань, сплатили 2977,20 грн. судового збору (кожна по 1488,60 грн.)

Таким чином, позивачам необхідно визначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна та сплатити (доплатити) судовий збір.

Вважаю за необхідне роз`яснити, що дійсну ціну позову можливо встановити шляхом звернення позивачів до відповідних експертних та інших установ для визначення оцінки майна, після чого можливо визначити дійсну ціну позову і сплатити відповідний розмір судового збору.

Враховуючи зазначені вище недоліки позовної заяви, її слід залишити без руху, як таку, що не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки такі недоліки не можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду і впливають на відкриття провадження.

На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 258, 260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання часток у спільній сумісній власності залишити без руху, надавши позивачам з дня отримання ними даної ухвали 10 (десять) днів для усунення недоліків, вказаних в описовій частині ухвали.

У разі невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху у вказаний строк, позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачам зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя К. С. Романенко