Номер провадження: 22-ц/813/2528/22
Справа № 501/1900/17
Головуючий у першій інстанції Петрюченко М. І.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2022 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого- Гірняк Л.А.
Суддів - Сегеди С.М., Комлевої О.С.
За участю секретаря - Дерезюк В. В.
Адвоката - Шевчук В.В.
розглянула у судовому засідання м. Одеса в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використання власних технічних засобів апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 22 листопада 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 правонаступник - ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», треті особи: Іллічівський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, ОСОБА_1 , ОСОБА_4

-про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

ВСТАНОВИЛА:
Короткий опис позовних вимог
З 13.09.2017 року в проваджені Іллічіівського міського суду Одеської області перебувають позовні вимоги ОСОБА_3 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», треті особи: Іллічівський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, Приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою судді Іллічівського міського суду Одеської області Ледньової Т.В. від 17.10.2017 року відкрито провадження у справі (а.с.44 т.1).

Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 22 листопада 2019 року позовну заяву ОСОБА_3 (правонаступника позивача - ОСОБА_2 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (треті особи: Іллічівський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області, приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 ) про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню залишено без розгляду.

Залишаючи без розгляду позовні вимоги, районний суд виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, який належним чином повідомлений про час та місце судового засідання без врахуванням судом поважності причин повторної неявки до суду.

В апеляційній скарзі 3-я особа- ОСОБА_1 ставить питання про скасування ухвали Іллічівського районного суду Одеської області від 22 листопада 2019 року з направленням справи для подальшого розгляду до суду першої інстанції посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зокрема посилається на відсутність правових підстав про залишення позовних вимог без розгляду за відсутності повторної неявки позивача в судове засідання.

Одночасно посилається на те, що районний суд не провів підготовче судове засідання, що унеможливило залишення позову без розгляду.

На підставі ст. 29 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», у виконання рішень зборів суддів Одеського апеляційного суду від' 02.03.2022р. та 16.03.2022р., у зв`язку із введенням на території України воєнного стану відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022р.,керуючисьстаттею 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», враховуючи рішення Ради суддів України №9від24.02.2022р. та рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022р. щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з метою вжиття невідкладних заходів для забезпечення безперебійного функціонування Одеського апеляційного суду, головою суду видано Розпорядження №1 від 02 березня 2022 року, до якого внесені зміни розпорядженням №2 від 16 березня 2022 року, відповідно до п.п. 3-4 якого:

Зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, підрозділів територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя, розгляд цивільних справ продовжити без участі учасників провадження в приміщенні Одеського апеляційного суду.

Справи розглядаються без участі учасників провадження за наявності повідомлення про дату, час та місце розгляду справи та з відсутності заяви (заяв) про відкладення розгляду справи.

Згідно із ч. 2 ст.372ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Сторони сповіщені належним чином, при цьому, явка сторін не визнавалась апеляційним судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Фактичні обставини та оцінка апеляційного суду
Судова колегія заслухавши доповідь судді доповідача, вислухавши пояснення сторони, що з`явилась в режимі відеоконференції, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги дійшла наступного.

Залишаючи позовні вимоги без розгляду, суд першої інстанції зазначив, що у судові засідання, призначені на 18.10.2019 року та 22.11.2019 року, позивач повторно не з`являлася в судове засідання, про час та місце розгляду справи позивачка повідомлена заздалегідь і належним чином, причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв до суду не надавала. Врахувавши, що неявка позивачки перешкоджає розгляду справи через неможливість без її участі вирішити спір по суті, суд визнав наявними підстави для залишення позову ОСОБА_2 без розгляду.

Судова колегія з таким судженням першої інстанції погодитись не може з наступних підстав.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Два останні судові засідання були призначені в суді першої інстанції на 18.10.2019 року та 22.11.2019 року.

Між тим, матеріалами справи встановлено, що судове засідання призначене на 18.10.2019 року на 9:15 не відбулося у зв`язку з відсутністю електропостачання( а.с. 91 т.1).

З наведеного можна зробити висновок, що 18.10.2019 року судове засідання не було проведено в зв`язку з відключенням електроенергії, що виключає можливість залишення позову без розгляду, оскільки для постановлення відповідної ухвали має бути неявка позивача, як першого та і другого( наступного) судового засідання.

Суд першої інстанції, залишаючи позов ОСОБА_3 без розгляду, врахував лише те, що вона будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, не з`явився в судові засідання.

Втім, не врахував того, що 18.10.2019 року судове засідання не відбулося з підстав відсутності електроенергії, а матеріали справи не містять доказів неявки позивачки, оскільки це питання в судовому засіданні не вирішувалось.

Викладене унеможливлювало позитивне вирішення питання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_3 .

Ураховуючи наведене, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи апеляційної скарги про недоведеність повторної неявки в судове засідання у зв`язку з тим, що 18.10.2019 року судове засідання не відбулось за відсутності електроенергії, що є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції як незаконних та такої, що ухвалена з порушенням норм процесуального права.

У такому разі немає потреби надавати оцінку іншим доводам апеляційної скарги.

Керуючись ст.367,368,374,379, 381,382,384,389,390 ЦПК України, судова колегія,-

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 22 листопада 2019 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст складено 21.11.2022 року.

Головуючий суддя - Л.А. Гірняк

Судді- О.С.Комлева

С.М.Сегеда