СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/68/22
ун. № 759/4433/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 листопада 2022 року м. Київ

Святошинський районний суд м.Києва в складі

головуючого судді Єросова І.Ю.,

при секретарі судових засідань Ткачук К.В.,

за участю заявника (боржника) ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Універсал Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2021 року ОСОБА_1 повторно звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення.

Своєю заявою про перегляд заочного рішення представник відповідача просить поновити строк на звернення із заявою, заочне рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на факти неявки відповідача у судове засідання із поважної причини - непрожиання за місцем реєстрації.

Щодо доказів, що мають істотне значення для вирішення справи повідомляє про неврахування судом під час ухвалення рішення оплат відповідачем за кредитним договором за платіжними дорученнями, зокрема від 20.04.2015 р., 18.05.2015 р., 19.06.2015 р., 20.07.2015 р., 20.08.2015 р., 23.09.2015 р., 22.10.2015 р., 20.11.2015 р., 22.12.2015 р., 21.01.2016 р., 18.02.2016 р., 22.03.2016 р., 20.05.2016 р., 22.06.2016 р.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 03.12.2022 р. відмовивши у поновленні процесуального строу, заяву залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 04.10.2022 р. ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 03.12.2022 р. скасовано, справу направлено для продовження розгляду.

У судове засідання представник стягувача не з`явився, про дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

У судовому засіданні заявник та його представник просять задовольнити заяву про скасування заочного рішення суду від 14.09.2015 року та призначення справи до розгляду в загальному порядку посилаючись на обставини зазначені у своїй заяві у підтвердження чого додатково надають квитанції платежів за кредитним договором які, за твердженням представника позивача не увійшли до розрахунку заборгованості, що призвело до невірного розрахунку боргу. Повідомляють, що відповідач під час розгляду справи знаходився на дачі, що унеможливило отримання ним кореспонденції (судових повісток) за місцем його реєстрації.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, поновивши строк на звернення із заявою, заслухавши представника відповідача, відповідача, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Судом встановлено, що заочним рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 14.09.2015 р. позов публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, задоволено. Ухвалено стягнути із ОСОБА_1 та Публічного акціонерного товариства "Універсал Банк" заборгованість за кредитним договором № BL2373 від 25.02.2008 року у розмірі 4019,85 швейцарських франків (що в гривневому еквіваленті становить 88940,42 грн. з яких: 3836,71 швейцарських франків - заборгованість по кредиту, 157,34 швейцарських франків - відсотки, 25,80 швейцарських франків - підвищені відсотки, а також 889,39 грн. судового збору, а всього 89829 (вісімдесят дев`ять тисяч вісімсот двадцять дев`ять) 82 грн.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.11.2021 р. вирішено замінити стягувача з публічного акціонерного товариства «Універсал Банк на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів».

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є одночасна наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки (або неявка відповідача у судове засідання, або не повідомлення про причини неявки); не подача відзиву з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто таких доказів, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення, однак існували на цей час.

У судові засідання, призначені судом відповідач не з`явивлявся. Суд вживав усіх заходів для повідомлення відповідача за адресою його реєстрації, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, які повернулися за закінчення терміну зберігання. Тобто суд уживав усі можливі заходи для повідомлення відповідача про місце та час розгляду справи (а.с. 61-62, 64-65).

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності ч.4 ст. 223, ч.1 ст. 280 ЦПК України, які передбачають можливість ухвалення заочного рішення за належного повідомлення про час та місце проведення судового засідання; відсутності учасника справи, якщо поважність причини неявки не встановлена; за відсутності заперечень щодо заочного розгляду справи; так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представника.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року зазначено, що в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини по справі «Пономарьов проти України ( заява №3236/03) вказано: " … сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ( mutatis mundis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява №8371/02, п. 27, рішення від 36 квітня 2007 року та «Трух проти України», заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року)".

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення.

У судовому засіданні представником позивача надані копії платіжних доручень від 20.04.2015 р., 18.05.2015 р., 19.06.2015 р., 20.07.2015 р., 20.08.2015 р.,23.09.2015 р., 22.10.2015 р., 20.11.2015 р., 22.12.2015 р., 21.01.2016 р., 18.02.2016 р., 22.03.2016 р., 20.05.2016 р., 22.06.2016 р., за якими ОСОБА_1 були здійснені сплати за кредитним договором. Однак, як свідчать матеріали справи, позивач звертався із вимогою про стягнення заборгованості, яка виникла у позивача станом на 19.02.2015 р. і суд у своєму рішенні встановив заборгованість станом саме на цю дату. Тобто оплата позивачем коштів за кредитним договором після цієї дати не є тією суттєвою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто сплачені відповідачем кошти повинні бути враховані на стадії виконання рішення суду.

Слід зазначити, що кожна сторона, маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення та не може бути підставою його скасування.

З урахуванням не поважності причин неявки у судове засідання, та з урахуванням відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

За наведених вище обставин, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, а також керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Універсал Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.Ю. Єросова