У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про повернення позовної заяви

28 листопада 2022 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали позовної заявизаступника керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації до Свидівоцької сільської ради, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне підприємство «Черкаське лісове господарство», Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Будищенська сільська рада; про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, скасування державної реєстрації права приватної власності, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення,-

в с т а н о в и л а:

24 жовтня 2022 року заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Троцько Є.В. (місцезнаходження: вул. Богдана Хмельницького, 60, м. Черкаси), в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації (місцезнаходження: бульвар Шевченка, 185, м. Черкаси), звернувся до суду з позовною заявою до Свидівоцької сільської ради (місцезнаходження: вул. Шевченка, 177, с. Свидівок, Черкаський район, Черкаська область), ОСОБА_1 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_2 (зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ); треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне підприємство «Черкаське лісове господарство» (місцезнаходження: вул. Лісництво, 11, с. Геронимівка, Черкаський район, Черкаська область), Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства (місцезнаходження: пров. Медичний, 4, м. Черкаси); третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Будищенська сільська рада (місцезнаходження: вул. 30-річчя Перемоги, 42, с. Будище, Черкаський район, Черкаська область); у якій просить суд:

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради від 10.04.2019 № 61-25 «Про передачу земельних ділянок у власність громадянам», в частині відведення у власність ОСОБА_1 земельної ділянки за кадастровим номером :03:001:0379, площею 0,1000 га, для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення, що розташована в адміністративних межах Свидівоцької сільської ради, в межах селища Сокирна по вул. Придніпровській, та зміни її цільового призначення;

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності № 44466925 від 13.10.2021 на земельну ділянку за кадастровим номером :03:001:0379, площею 0,1000 га, для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення, що розташована в адміністративних межах Будищенської сільської ради, в межах селища Сокирна по вул. Придніпровській, за ОСОБА_2 ;

- усунути перешкоди державі в особі Черкаської обласної військової адміністрації у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою державного лісового фонду за кадастровим номером :03:001:0379, площею 0,1000 га, що розташована в адміністративних межах Будищенської сільської ради, в межах селища Сокирна по вул. Придніпровській, шляхом зобов`язання ОСОБА_2 її повернути на користь держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації;

- стягнути з відповідачів на користь Черкаської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 7 443,00 грн.

Згідно зі статтею 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, 24 жовтня 2022 року було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А. та того ж дня передано їй дану справу.

Ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 18 листопада 2022 року позовна заява була залишена без руху, з наданням позивачу десятиденного терміну для усунення недоліків.

Зокрема, прокурору на обґрунтування підстав для представництва Черкаської обласної військової адміністрації необхідно було:

- надати суду докази направлення Черкаській обласній військовій адміністрації листа від 19 жовтня 2022 року за № 159-3704вих22, у якому він звертається до Черкаської обласної військової адміністрації в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та повідомляє її про певні порушення законодавства, які, на його думку, мали місце під час передачі спірної земельної ділянки у власність громадянину, а також докази отримання адресатом даного листа;

- вказати, чому він вважає, що строк тривалістю лише у три робочі дні: з 19 жовтня 2022 року (дата можливого повідомлення Черкаської ОВА про порушення законодавства) до 24 жовтня 2022 року (дата звернення прокурора з даним позовом до суду), є розумним і достатнім для самостійного звернення Черкаської ОВА до суду із таким складним та об`ємним позовом та є підставою для встановлення факту бездіяльності компетентного органу.

24 листопада 2022 року заступником керівника Черкаської окружної прокуратури Троцьком Є.В. через канцелярію суду подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, у якій останній наголошує на тому, що землі лісового фонду належать до державної власності, перебувають у розпорядженні державних адміністрацій та у постійному користуванні ДП «Черкаське лісове господарство». З урахуванням наведеного, прокурор стверджує, що станом на день подачі позову до суду повноваження щодо розпорядження спірною земельною ділянкою належать Черкаській обласній державній адміністрації. Водночас, прокурор зазначає, що відповідно до ст. 1 Указу Президента України «Про утворення військових адміністрацій» від 24 лютого 2022 року № 68/2022, серед інших, утворено Черкаську обласну військову адміністрацію. У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій. Відтак, Черкаською окружною прокуратурою на адресу Черкаської обласної державної адміністрації 22 вересня 2022 року скеровано запит в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за вихідним № 54-159-3219вих22 із детальним обґрунтуванням допущених Свидівоцькою сільською радою порушень чинного земельного та лісового законодавства, а також із повідомленням щодо вжитих та запланованих до вжиття Черкаською ОДА заходів реагування з огляду на вказане. Листом № 02/09-02.01-08/9580/01/01-48/8323 від 13 жовтня 2022 року Черкаська обласна державна адміністрація повідомила Черкаську окружну прокуратуру про те, що вона зацікавлена в усуненні перешкод у користуванні та розпорядженні майном, шляхом визнання незаконним рішення Свидівоцької сільської ради, проте, через відсутність коштів, заходи представницького характеру вживати не буде, та буде підтримувати позови прокурора. У зв`язку з цим Черкаською окружною прокуратурою, після завершення підготовки матеріалів відповідних позовів для подачі їх до суду, в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», на адресу Черкаської обласної військової (державної) адміністрації скеровано повідомлення від 19 жовтня 2022 року, яке отримано адресатом 26 жовтня 2022 року за вхідним номером № 10702/01/01-33. З огляду на вищевикладене, прокурор просить суд прийняти до розгляду заяву про усунення недоліків, вважати усуненими недоліки позовної заяви та відкрити провадження у справі.

Дослідивши заяву про усунення недоліків позовної заяви від 24 листопада 2022 року, вивчивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суддя вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно із частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини другої статті 4 ЦПК України у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.

За приписами частини п`ятої статті 175 ЦПК України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Слід зазначити, що прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду й замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може й бажає захищати інтереси держави.

Аналогічну правову позицію наведено у постановах Верховного Суду від 05.12.2018 у справі № 923/129/17, від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, від 01.11.2018 у справі № 910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18 та від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18.

Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. рішення у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, від 15 січня 2009 року, пункт 35).

Згідно з вимогами чинного законодавства землі лісового фонду належать до державної власності та перебувають у розпорядженні державних адміністрацій.

Відповідно до статті 1 Указу Президента України «Про утворення військових адміністрацій» № 68/2022 від 24 лютого 2022 року, утворено, зокрема, Черкаську обласну військову адміністрацію.

У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій.

Указом Президента України № 88/2022 від 01 березня 2022 року головою Черкаської обласної державної адміністрації призначено Табурця І.І.

Статтею 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» передбачено, що військово-цивільні адміністрації району, області це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження районних, обласних рад, державних адміністрацій та інші повноваження, визначені цим Законом.

Військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону.

Районні та обласні державні адміністрації, що набули статусу військово-цивільних адміністрацій, не потребують внесення змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. В офіційній назві цих органів може застосовуватися поряд з назвою відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань додаткова назва "військово-цивільна адміністрація", що вказує на їхній тимчасовий статус із додатковими повноваженнями.

Слід зауважити, що прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі саме Черкаської обласної військової адміністрації.

З урахуванням наведеного, ухвалою судді Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А. від 18 листопада 2022 року було зобов`язано його надати суду докази направлення Черкаській обласній військовій адміністрації листа від 19 жовтня 2022 року за № 159-3704вих22, у якому він звертається до Черкаської обласної військової адміністрації в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та повідомляє її про певні порушення законодавства, які, на його думку, мали місце під час передачі спірної земельної ділянки у власність громадянину, а також докази отримання адресатом даного листа.

Не зважаючи на це, на сьогодні вказану вимогу суду не виконано.

У заяві про усунення недоліків позовної заяви від 24 листопада 2022 року прокурор стверджує, що зазначений вище лист отримано адресатом 26 жовтня 2022 року за вхідним номером № 10702/01/01-33, однак жодних доказів на підтвердження своїх слів не надає, а відмітка про отримання цього листа на його екземплярі, долученому до позовної заяви, відсутня.

Водночас, суддя наголошує на тому, що з даним позовом прокурор звернувся до суду 24 жовтня 2022 року.

Тобто, навіть якщо припустити, що обставини, повідомлені прокурором у заяві про усунення недоліків позовної заяви від 24 листопада 2022 року, відповідають дійсності, вони мали місце після звернення прокурора з цим позовом до суду, що суперечить положенням статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави в конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень статті 56 ЦПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті.

У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави. При цьому саме лише посилання в позовній заяві прокурора на те, що орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не здійснює або неналежним чином здійснює відповідні повноваження із захисту державних інтересів, без доведення цього відповідними доказами, не є достатнім для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом абзацу 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 у справі № 910/6144/18, від 06.08.2019 у справі № 912/2529/18 та від 18.08.2020 у справі № 914/1844/18.

У пунктах 48,79-81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 вказано, що невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді має наслідком застосування положень про залишення позовної заяви без руху для усунення її недоліків і повернення в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Враховуючи, що прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі саме Черкаської обласної військової адміністрації, суддя констатує, що процедуру, встановлену частинами третьою та четвертою статті 23 Закону України «Про прокуратуру», ним не дотримано.

Надаючи оцінку доводам прокурора про те, Черкаською окружною прокуратурою на адресу Черкаської обласної державної адміністрації 22 вересня 2022 року скеровано запит в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за вихідним № 54-159-3219вих22 із детальним обґрунтуванням допущених Свидівоцькою сільською радою порушень чинного земельного та лісового законодавства, у відповідь на який листом № 02/09-02.01-08/9580/01/01-48/8323 від 13 жовтня 2022 року Департамент агропромислового розвитку Черкаської обласної державної адміністрації повідомив, що Черкаська обласна державна адміністрація зацікавлена в усуненні перешкод у користуванні та розпорядженні майном, шляхом визнання незаконним рішення Свидівоцької сільської ради, однак у неї відсутні державні асигнування на сплату судових витрат, тому у разі здійснення Черкаською окружною прокуратурою заходів представницького характеру буде підтримувати позов, суддя зазначає наступне.

Висловлена у даному листі позиція Черкаської обласної державної адміністрації не свідчить про відому звернутися до суду з відповідним позовом, а лише вказує на відсутність державних асигнувань на сплату судових витрат.

Між тим, Верховний Суд в складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21 серпня 2019 року в справі № 802/1873/17-а дійшов висновку, що «неможливість сплати судового збору та недостатнє фінансування органу державної влади не свідчить про наявність виключного випадку, за якого прокурор може представляти інтереси держави» (пункт 40).

У Рекомендації Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) «Про роль служби публічних обвинувачів у демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві права» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції обвинувачів обмежувалися сферою обвинувачення в справах про кримінальні правопорушення, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему кримінальної юстиції, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розташовані та ефективні органи.

До того ж, аналізуючи вищенаведене листування між прокуратурою та Черкаською обласною державною адміністрацією, суддя зауважує, що таким чином прокурор відповідно до положень ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» намагався вжити заходи для з`ясування наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, однак вживав їх не з Черкаською обласною військовою адміністрацією, яка відповідно до Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» є самостійною юридичною особою публічного права і наділена цивільною процесуальною дієздатністю, у тому числі щодо здійснення захисту прав та охоронюваних законом інтересів держави у судовому порядку, а з Черкаською обласною державною адміністрацією.

За викладених вище обставин вбачаються підстави для висновку, що прокурор не усунув недоліки позовної заяви, вказані в ухвалі суду від 18 листопада 2022 року, та не довів наявність виключних випадків для представництва інтересів держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації.

Відтак, повноваження прокурора на подання цього позову в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації не є належним чином обґрунтованими і підтвердженими, як того вимагає стаття 56 ЦПК України та стаття 23 Закону України "Про прокуратуру", що має наслідком застосування положень статті 185 ЦПК України.

За змістом пункту 4 частини четвертої статті 185 ЦПК України заява повертається у випадках, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Згідно з частиною сьомою статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення позовної заяви на підставі частини четвертої статті 185 ЦПК України не є порушенням права на справедливий суд та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, суд вважає необхідним позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури Троцька Є.В. визнати неподаною та повернути позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ч. 4 ст. 185, ст.ст. 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Черкаської обласної військової адміністрації до Свидівоцької сільської ради, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державне підприємство «Черкаське лісове господарство», Черкаське обласне управління лісового та мисливського господарства; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Будищенська сільська рада; про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом визнання незаконним та скасування рішення Свидівоцької сільської ради, скасування державної реєстрації права приватної власності, зобов`язання повернути земельну ділянку лісогосподарського призначення вважати неподаною і повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Роз`яснити позивачу передбачене пунктом 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» право на звернення до суду із клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору в разі повернення заяви або скарги.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Т. А. Миколаєнко