У Х В А Л А

"01" грудня 2022 р. Справа № 596/1559/21

Провадження № 8/596/1/2022

Гусятинський районний суд Тернопільської області в складі: головуючої судді Лисюк І.О., за участю секретаря судового засідання Стасюк О.Д. розглянувши клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в цивільній справі за заявою Природного Заповідника «Медобори» від імені якого діє адвокат Мартищук Людмила Петрівна про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Природного Заповідника «Медобори» про визнання наказу незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Природний Заповідник «Медобори» від імені якого діє адвокат Мартищук Людмила Петрівна звернувся з заявою про перегляд судового рішення Гусятинського районного суду від 19.04.2022 року за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Природного Заповідника «Медобори» про визнання наказу незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди.

В обгрунтування заяви посилається на те, що рішенням Гусятинського районного суду від 19.04.2022р. по справі №596/1559/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Природного Заповідника «Медобори» про визнання наказу незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, позов задоволено частково.

Визнано незаконним та скасовано наказ Природного заповідника «МЕДОБОРИ» від 06 жовтня 2021 року № 176-К «Про звільнення ОСОБА_1 ». Поновлено ОСОБА_1 на посаді майстра лісу Городницького лісництва Природного заповідника «Медобори» з 07 жовтня 2021 року. Стягнуто з Природного заповідника «Медобори» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 42 134 (сорок дві тисячі сто тридцять чотири) гривні 96 копійок. Стягнуто з Природного заповідника «Медобори» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 5 000 (шість тисяч) гривень. Стягнуто з Природного заповідника «Медобори» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1816 гривень та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 16000 (шістнадцять тисяч) гривень. В задоволенні решти вимог позову, відмовлено. Рішення в частині поновлення на роботі допущено до негайного виконання. Рішення в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу допущено до негайного виконання у межах суми платежу, не більше ніж за один місяць.

Адміністрація заповідника «Медобори» в процесі виконання цього рішення, дізналася про те, що ОСОБА_1 працює в ТОВ "Аграрний край" з 11.10.2021 року згідно наказу №111-К від 08.10.2021 року. Тобто, відразу на другий день, після звільнення з ПЗ "Медобори" ОСОБА_1 був прийнятий на роботу в ТОВ "Аграрний край".

Отже, ОСОБА_1 не мав права просити суд 19 квітня 2022 року поновити його на посаді майстра лісу Городницького лісництва Природного заповідника «Медобори» з 07 жовтня 2021 року, оскільки з 08 жовтня 2021 року вже працював на іншому підприємству, а працювати на двох підприємствах одночасно за основним місцем роботи не можна.

Як вбачається з інформації ТОВ "Аграрний край", ОСОБА_1 працює на посаді охоронника до сьогоднішнього дня, відтак зазначений період часу не є вимушеним прогулом, що, виходячи з системного аналізу та тлумачення положень статті 235 КЗпП України, є час, упродовж якого працівник з вини роботодавця не мав змоги виконувати трудові функції.

Таким чином, ОСОБА_1 , вводячи суд в оману, приховавши факт свого працевлаштування, просив суд винести рішення, яке (про що йому було заздалегідь відомо) неможливо виконати. Крім того, з метою неправомірного збагачення, просив суд сплатити йому кошти за вимушений прогул, якого насправді не було.

Зазначений факт, на думку заявника, очевидно впливає на розмір моральної шкоди, яка присуджена судом за незаконне звільнення. Дуже сумнівним виглядає розмір моральних переживань при всіх вищеописаних обставинах. Як зазначено в рішенні суду - незаконне звільнення «вимагало від нього зусиль та часу для захисту та відновлення порушених діями відповідача його прав та інтересів в суді». Проте, позивач ОСОБА_1 на другий день після звільнення був прийнятий на роботу в інше підприємство, яку не бажає залишити до сьогоднішнього дня. Тому, це не забрало в позивача багато часу та зусиль. Щодо зусиль та часу на відновлення прав в суді, то слід зазначити, що ОСОБА_1 в суд не ходив.

Крім того, слід звернути увагу, що приховуючи факт свого працевлаштування, який встановлює відсутність бажання працювати у заповіднику, обставини, якими обґрунтовує незаконність наказу про звільнення з роботи, також підлягають детальному перегляду та вивченню. Оскільки звільнення з роботи було бажаним для ОСОБА_1 (це доводить його відкрите та злісне небажання поновитися на роботі), то заяви ОСОБА_1 , що його не попереджали про наступне вивільнення, не попереджали про скорочення чисельності чи штату працівників, не ознайомили із змістом (текстом) нового штатного розпису ПЗ «МЕДОБОРИ підлягають глибокому сумніву і вимагають повторної перевірки.

Ухвалою судді від 11.11.2022 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд, про що повідомлено учасників справи.

28.11.2022 року до суду надійшло клопотання від представника заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни про участь у судовому засіданні, яке призначено на 01.12.2022 року о 14:00 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку EasyCon.

Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Частиною 4 цієї статті Кодексу передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Отже цивільним процесуальним законодавством регламентовано право учасника цивільного процесу на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Враховуючи, що клопотання представника заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів подана у відповідності до норм чинного законодавства, в тому числі, до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарських процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23.04.2020 року «Про внесення змін до Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарських процесах за участі сторін поза межами приміщення суду»; наявність технічної можливості провести судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; продовження дії карантину; необхідність забезпечення права на доступ до правосуддя, рівність учасників процесу перед законом і судом, з метою забезпечення своєчасного розгляду цивільної справи, вважаю за необхідне клопотання представника заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни, задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 212, 259-261 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів - задовольнити.

Провести судове засідання в цивільній справі за заявою Природного Заповідника «Медобори» від імені якого діє адвокат Мартищук Людмила Петрівна про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Природного Заповідника «Медобори» про визнання наказу незаконним, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди, яке призначене на 14:00 год. 01 грудня 2022 року за участю представника заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни (47501, м.Бережани, вул. Львівська 100, Eл-пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Попередити заявника Природного Заповідника «Медобори» адвоката Мартищук Людмили Петрівни що відповідно до частини 5 статті 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межа ми приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Відеоконференція буде проведена за допомогою системи відеоконференцзв`язку EasyCon.

Роз`яснити адвокату Мартищук Людмилі Петрівні що для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції вона зобов`язана зайти та авторизуватися в системі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Ірина ЛИСЮК