Справа № 128/905/22
Провадження № 22-з/801/191/22
Головуючий у суді 1-ї інстанції
Доповідач:Оніщук В. В.
УХВАЛА

28 листопада 2022 рокуСправа № 128/905/22м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

судді-доповідача: Оніщука В.В.,

суддів: Медвецького С.К., Голоти Л.О.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Вінницького апеляційного суду від 08 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки земельної ділянки в натурі,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 08 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького районного суду Вінницької області від 20 червня 2022 року за матеріалами позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки земельної ділянки в натурі повернуто скаржнику.

25 листопада 2022 року ОСОБА_1 на адресу апеляційного суду надіслано клопотання про виправлення описки у вищевказаній ухвалі.

Дослідивши матеріали вказаного клопотання, апеляційний суд дійшов висновку про його повернення, з огляду на наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У своєму клопотанні ОСОБА_1 образливо характеризує виконувану судом роботу, а саме вказує на те, що постановлена Вінницьким апеляційним судом ухвала від 08.07.2022 у даній справі є "фількіною грамотою".

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, апеляційних скаргах, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Обґрунтування вимог поданого ОСОБА_1 клопотання зводяться в основному до образливих тверджень на адресу суду.

Використання вжитих ОСОБА_1 висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини ( далі - ЄСПЛ ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01; «Дюрінже та Грандж про-ти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02; «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06 ).

Аналогічний висновок, викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19 (провадження № 11-82заі19).

Звертаючись в суд з відповідними процесуальними документами, заявнику хоч і надане право викладати їх на власний розсуд з дотриманням загальних вимог щодо форми та змісту, проте це не дає йому права свавільно використовувати неоднозначні звертання до учасників процесу та до суду, що можуть слугувати виявом неповаги до честі, гідності цих осіб, а також власні судження, твердження, роздуми, які трактуються, інтерпретуються двозначно та образливо в цілому, що є неприпустимим та свідчить про зловживання ним своїми процесуальними правами.

Отже, звертаючись до апеляційного суду з клопотанням про виправлення описки, використовуючи при цьому некоректну лексику, яка має цинічний (зневажливо-знущальний характер), апеляційний суд убачає у діях ОСОБА_1 зловживання процесуальними правами.

Статтею 269 ЦПК України не визначені підстави для повернення заяви (клопотання) про виправлення описки. Разом із тим, наведеною нормою не встановлено такої підстави для повернення заяви (клопотання) як зловживання процесуальними правами.

Водночас за частиною третьою статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Оскільки, апеляційний суд дійшов висновку про допущення ОСОБА_1 зловживання його процесуальними правами, то подане ним клопотання необхідно повернути на підставі частини третьої статті 44 ЦПК України.

Разом з тим, вказане не позбавляє заявника за наявності підстав, права подати відповідне клопотання добросовісно користуючись цим правом, тобто, керуючись завданням цивільного судочинства, виявляючи повагу до суду, учасників судового процесу та виконуючи інші вимоги чинного законодавства.

Керуючись ст. 44, ст. 269 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Визнати в діях ОСОБА_1 при подачі клопотання про виправлення описки зловживання процесуальними правами.

Клопотання ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Вінницького апеляційного суду від 08 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки земельної ділянки в натурі повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач: В. В. Оніщук

Судді: С. К. Медвецький

Л. О. Голота