Справа № 305/1337/18
Провадження по справі 2/305/97/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2022 року. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Ємчука В.Е.

за участі секретаря судового засідання Шемоти М.І.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рахові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_4 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на його частку,

ВСТАНОВИВ :

На розгляд до Рахівського районного суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на його частку.

Ухвалою суду від 06.08.2018 в межах цієї справи (справа № 305/1337/18 провадження по справі № 2/305/669/18) було задоволено заяву ОСОБА_2 про забезпечення позову, накладено арешт на нерухоме майно: земельну ділянку за адресою: Закарпатська область Рахівський район, Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат, кадастровий номер: :08:001:0643, (витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №25083632), вартість згідно оцінки - 68714 гривень; земельну ділянку за адресою: Закарпатська область Рахівський район, Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат, кадастровий номер: :08:001:0642, (витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №25082884), вартість згідно оцінки - 68714 гривень; земельну ділянку за адресою: Закарпатська область Рахівський район, Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат, кадастровий номер: :08:001:0641, (витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №24538761), вартість згідно оцінки - 144533,40 гривень; земельну ділянку за адресою: Закарпатська область Рахівський район, Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат, кадастровий номер: :08:001:0640, (витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №24538518), вартість згідно оцінки - 144533,40 гривні; будівлю туристично-оздоровчого комплексу "Зелена дача" за адресою: Закарпатська область Рахівський район Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат (свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 28.10.2010 року серія САЕ №023261), вартість згідно оцінки - 1990726,43 гривень; дачний будинок за адресою: Закарпатська область Рахівський район, Ясінянська селищна рада, полонина Драгобрат (витяг про державну реєстрацію прав від 29.10.2010 серія ССХ №079972), вартість згідно оцінки - 827523,48 гривні; житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: АДРЕСА_1 ; нежиле приміщення за адресою: АДРЕСА_2 (свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 16.08.2007 серія НОМЕР_1 ) вартість згідно оцінки - 56242,22 гривні, що належать на праві власності ОСОБА_3 , до ухвалення судом рішення у справі.

Відповідно до ухвали суду від 30.08.2018 було затверджено мирову угоду, укладену та підписану між позивачем ОСОБА_2 та відповідачем ОСОБА_3 . Заходи забезпечення позову, вжиті згідно з ухвалою Рахівського районного суду від 06 серпня 2018 року, по вступу ухвали в законну силу скасовано.

Постановою Закарпатського апеляційного суду від 23.03.2021, за наслідками розгляду цієї справи в касаційній інстанції, зазначену ухвалу Рахівського районного суду від 30.08.2018 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Відповідно до ухвали Рахівського районного суду від 06.04.2021 справу №305/1337/18, провадження в справі №2/305/464/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на його частку, прийнято до провадження судді Ємчука В.Е., призначено підготовче засідання у даній справі та залучено до участі в справі в статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 09.11.2021 призначено судовий розгляд у даній справі.

Сторони ОСОБА_2 та ОСОБА_3 06.07.2022 подали до суду заяву про затвердження мирової угоди разом з текстом мирової угоди, але доказів направлення цієї мирової угоди третій особі без самостійних вимог ОСОБА_4 не надали.

Позивачка ОСОБА_2 в судове засідання 10.10.2022 не з`явилася, про дату час та місце розгляду справи ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 були повідомлені в судовому засіданні 06.07.2022 під розписку. В судове засідання, призначене на 13.10 год 21.11.2022 позивачка та її представник не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Від представника позивачки ОСОБА_5 21.11.2022 надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його зайнятістю в іншому провадженні, що відбуватиметься в Рівненському апеляційному суді, при цьому жодних доказів зазначеного суду не надав.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вважає, що розгляд справи слід відкласти у зв`язку з неявкою позивачки, оскільки розгляд справи за її відсутності не можливий.

Третя особа ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Заслухавши думку відповідача та дослідивши матеріали справи суд приходить до такого висновку.

Згідно з частиною 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, отже встановлення яких-небудь привілеїв для позивача є своєю чергою обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 12 серпня 2022 року в рамках справи № 686/32906/19, провадження № 61-5093св22 (ЄДРСРУ № 105706373) досліджував питання щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача, де вказав таке.

Згідно із частинами першої та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.

При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналогічний висновок неодноразово викладено у постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22), від 31 серпня 2021 року у справі № 570/5535/17 (провадження № 61-6076св21) та від 10 лютого 2022 року в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20).

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Також частиною п`ятою статті 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Подібний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05 квітня 2021 року у справі № 524/3347/18 (провадження № 61-641св21), від 26 квітня 2022 року у справі № 522/4104/16-ц (провадження № 61-4123св21) та від 04 травня 2022 року у справі № 398/457/20 (провадження № 61-1603св22) та у справі № 686/32906/19 (провадження № 61-5093св22) від 12.08.2022, тобто у даній справі є докази того, що і про судове засідання, призначене на 13.10 год. 10.10.2022, і про судове засідання, призначене на 13.10 год. 21.11.2022 представник Позивачки був повідомлений належним чином, адже про судове засідання 10.10.2022 був повідомлений про розписку в залі суду, а про судове засідання 21.11.2022 повідомлений шляхом надсилання смс-повідомлення й про свою обізнаність зазначив у заяві про відкладення розгляду справи.

Неявка в суд позивачки ОСОБА_2 та її представника є повторною, а тому суд розцінює такі дії позивача як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

Підстав для відкладення розгляду справи суд у зв`язку з введенням на території України воєнного стану суд не вбачає, оскільки на території Рівненської області, де проживає ОСОБА_2 та де знаходиться представник Позивачки ОСОБА_5 , активний бойових дій не здійснюється, транспортне сполучення між Рівненською та Закарпатською областями не припинено, доступ до суду не обмежений, інтернет-зв`язок також функціонує повноцінно і для сторін існує можливість брати участь у розгляді справи дистанційно, в режимі відеоконференцзв`язку як з приміщення іншого суду, так і з використанням власних технічних засобів, за таких обставин Позивачка та її представник мали можливість взяти участь в судовому засіданні чи подати заяву про розгляд даної справи без їх участі, але ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 таким правом не скористалися.

Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу по суті у визначений законодавством України процесуальний строк, а систематичні відкладення справи з необхідністю витрачати ресурси на відправлення поштової кореспонденції в умовах надзвичайної економії державних коштів, є невиправданим, адже залишення позову без розгляду через неявку позивача не є перешкодою для повторного звернення до суду з цим позовом.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справи є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд вважає за необхідне залишити дану позовну заяву та заяву про затвердження мирової угоди без розгляду, оскільки належним чином повідомлена Позивачка повторно не з`явилася в судове засідання і від неї не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до частини 9 статті 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У даній справі за заявою ОСОБА_2 ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 06.08.2018 в межах цієї справи (справа № 305/1337/18 провадження по справі № 2/305/669/18) було вжито заходів забезпечення позову - накладення арешту на майно, тому з огляду на залишення даного позову без розгляду, ці заходи забезпечення позову слід скасувати.

Виходячи з наведеного, керуючись ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог ОСОБА_4 про поділ майна подружжя шляхом визнання права власності на його частку та заяву про затвердження мирової угоди від 06.07.2022 - залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову у даній справі, вжиті ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області 06.08.2018 в межах цієї справи (справа № 305/1337/18 провадження по справі № 2/305/669/18), скасувати.

Після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до с уду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення.Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Суддя: В.Е.Ємчук