КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2022 року місто Київ

справа №369/328/19

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.

суддів: Ратнікової В.М., Левенця Б.Б.

за участю секретаря судового засідання - Савлук І.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Києво-Святошиського районного суду Київської області від 18 серпня 2022 року про залишення позову без розгляду, постановлену під головуванням судді Дубас Т.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальності «РТ Трейдер», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Щелкова Михайла Костянтиновича, третя особа: Київський державний нотаріальний архів про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

У січні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошиського районного суду Київської області з позовом до відповідачів про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 18 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В мотивування вимог посилалася на те, що у січні 2019 року вона звернулася до суду з даним позовом, 22 лютого 2019 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 10 квітня 2019 року. В подальшому, по справі були призначені експертизи, а провадження було зупинене на час проведення відповідних експертиз.

Вказувала, що 18 травня 2022 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області провадження по справі було поновлено і призначено підготовче судове засідання на 11 липня 2022 року, яке в подальшому було відкладено на 18 серпня 2022 року, а тому судом першої інстанції було постановлено оскаржувану ухвалу у підготовчому судовому засіданні, що є порушенням норм ЦПК України.

Зазначала, що SMS повідомлення про судове засідання призначене на 18 серпня 2022 року їй не надходило, а її представник не міг прибути в судові засідання через вступ до лав Збройних Сил України.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника позивача надійшло клопотання, в якому останній просив розглядати справу у його відсутність.

Колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явилися у судове засідання на підставі ч.2 ст. 372 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не з'явилася у судові засідання призначені на 11 липня 2022 року та 18 серпня 2022 року.

Проте, з таким висновком суду першої інстанції погодитись неможливо з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, у січні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Києво-Святошиського районного суду Київської області з позовом до відповідачів про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 22 лютого 2019 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання у справі на 10 квітня 2019 року о 09.15 год. (т.1 а.с.22).

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання від 10 квітня 2019 року, розгляд справи було відкладено на 03 червня 2019 року, у зв`язку з неявкою учасників справи.

Відповідно до протоколу судового засідання від 03 червня 2019 року, на якому був присутній представник позивача, суд ухвалив відкласти підготовче судове засідання на 03 липня 2019 року о 12.05 год., у зв`язку з неявкою інших учасників справи.

Як вбачається з протоколу судового засідання від 03 липня 2019 року у підготовчому судовому засіданні було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів з Київського державного нотаріального архіву та відкладено підготовче засідання на 09 вересня 2019 року о 14.00 год.

В подальшому ухвалами Києво-Святошиського районного суду Київської області від 09 вересня 2019 року та 14 липня 2020 року по справі призначалися судова почеркознавча та судово-технічна експертизи документів.

13 травня 2022 року до Києво-Святошиського районного суду Київської області з КНДІСЕ було повернуто матеріали даної справи, у зв`язку з неможливістю проведення експертизи та надання експертного висновку.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 18 травня 2022 року поновлено провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 11 липня 2022 року о 15.00 год. (т.2 а.с.105).

Про призначення підготовчого судового засідання на 11 липня 2022 року о 15.00 год. позивач була повідомлена належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (т.2 а.с. 124).

З довідки, складеної секретарем судового засідання 11 липня 2022 року вбачається, що розгляд справи було відкладено на 18 серпня 2022 року о 13.50 год., у зв'язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі (т.2 а.с.115).

Про призначення підготовчого судового засідання на 18 серпня 2022 року о 13.50 год. позивач повідомлялася шляхом направлення СМС-повідомлення.

Ухвалою Києво-Святошиського районного суду Київської області від 18 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з'ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якoму рoзглядається предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це - важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів наголошує, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права, суд повинен виходити із комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

Цивільним процесуальним законом чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (Глава 3 Розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання (Глава 3 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез'явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв'язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.

У постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №759/15271/17 зроблено правовий висновок стосовно застосування положень пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та зазначено, що аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з'явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі №761/8849/19, від 18 січня 2021 року у справі №760/22245/18, від 20 січня 2021 року у справі №569/5089/17, від 10 лютого 2021 року у справі №598/2250/19, від 09 травня 2021 року у справі №752/21845/19, від 22 грудня 2021 року у справі №308/729/19, від 25 серпня 2022 року у справі №759/18982/18, від 20 травня 2022 року у справі №753/8582/19-ц.

Таким чином, з урахуванням вищезазначених норм права та з дотриманням релевантної судової практики Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що оскільки у справі, яка переглядається, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого процесу, тому у суду першої інстанції були відсутні підстави для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду та відповідно застосування п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Відповідно до ст.379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України не відповідає дійсним обставинам справи та вимогам закону, що відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.379 ЦПК України є підставною для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Києво-Святошиського районного суду Київської області від 18 серпня 2022 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: