ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/387/22
провадження № 2-п/753/95/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" листопада 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого - судді Коренюк А.М.

при секретарі Король Н.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 травня 2022 року по справі за позовомПриватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування,суд -

ВСТАНОВИВ :

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою від 30 вересня 2022 року про переглад заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 травня 2022 року по справі за позовомПриватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування.

Заява мотивована тим, що він не з`явився в судове засідання з поважних причин (неотримання судової повістки), а докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (неврахування судом норми закону, яка покладає майнову відповідальність на страховика), тому постановлене заочне рішення вважає таким, що не ґрунтується на вимогах закону. Відтак, прийнявши вказане рішення, суд взяв за основу лише доводи позивача, внаслідок чого зробив помилковий висновок та невірно вирішив спір.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким зокрема Цивільний процесуальний кодекс викладений в новій редакції.

Відповідно до п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримав та просив її задовольнити - скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце його проведення - рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, смс-повідомленням, розміщеним оглошенням на офіційному сайті судової влади (суду). Звернувся до суду із заявою про розгляд заяви за відсутності його представника, вказав, що заяву не визнає та просить відмовити у її задоволенні за необгрутованістю.

Суд вважає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце засідання про перегляд заочного рішення, не перешкоджає розгляду заяви відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України.

Враховуючи, що в матеріалах справи та поданої заяви достатньо даних про права та взаємовідносини сторін в межех розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду, форму судочинства - спрощеного провадження, суд визнав можливим вирішити заяву про переглад заочного рішення за відсутності позивача на підставі наявних у ній матеріалів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Суд, вислухавши пояснення заявника (відповідача), його доводи та заперечення, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали заяви про перегляд заочного рішення, її доводи та заперечення, у їх сукупності, вважає, що вимоги заявника про скасування заочного рішенняне обґрунтовані, обставини, викладені в заяві не підтверджуються наявними в матеріалами справи, та встановленими в ході судового засідання доказами.

Так, судом встановлено, що заочним рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 травня 2022 року позов ПрАТ «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування задовольнено й стягнуто з ОСОБА_1 користь ПрАТ «ПРОСТО-страхування» 10 536 грн. 48 коп. - витрат, пов"язаних із виплатою страхового відшкодування, 2 270 грн. 00 коп. - судового збору, 4 000 грн. 00 коп. - понесених витрат на правову допомогу, а всього - 16 806 грн. 48 коп. (а.с. 81-87).

Відповідно до частини першої статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовом у засіданні.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто процесуальним законом передбачені обов"язкові сукупні умови для скасування заочного рішення.

Проте судом встановлено, що законні підстави для задоволення такої заяви відсутні.

Так, відповідач неодноразово (двічі) повідомлявся судом про час та місце розгляду справи, що підтверджується судовою повісткою надісланою рекомендованою поштою з повідомленням про вручення, яка повернута за терміном зберігання, докази, на які він посилається, не мають істотне значення для правильного вирішення справи, а тому не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

За таких процесуальних підстав заява задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного та, п. 9 розділу ХІІ Перехідних положень ЦПК України, керуючись ст. ст. 287, 288 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 19 травня 2022 року по справі за позовомПриватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування, - залишити без задоволення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Копію ухвали невідкладно вручити присутнім в залі суду сторонам, відсутнім - надіслати рекомендованою поштою з повідомленням про вручення для відома.

СУДДЯ: