Справа № 147/877/22
Провадження № 2/147/322/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2022 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Борейко О. Г.

із секретарем Подолян Т. І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

19 вересня 2022 року до суду звернувся представник позивача адвокат Хитрук І. С. із позовом в інтересах ОСОБА_1 в якому просить визначити для ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позов обгрунтовує тим, що в АДРЕСА_1 проживала його матір, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі і на земельну ділянку площею 2,1501 га, кадастровий номер :01:001:0181, яка знаходиться на території Цибулівської сільської ради, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №677547, виданого Тростянецькою держадміністрацією Вінницької області 14.08.2006. На час смерті ОСОБА_2 проживала разом зі своїм чоловіком, ОСОБА_3 04.04.2001 в с. Цибулівка було посвідчено заповіт від імені матері позивача, за №255, згідно якого вона заповіла ОСОБА_1 зазначену вище земельну ділянку (пай). Чоловік ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Про існування даного заповіту позивачу стало відомо лише в серпні 2022 року, коли прибираючи в будинку батьків ОСОБА_1 знайшов його випадково разом з оригіналом державного акта на земельну ділянку серед старих речей. Спадкодавиця про складання цього заповіту його не повідомляла.

Одразу після цього, ОСОБА_1 звернувся до державного нотаріуса з метою прийняття спадщини за заповітом, однак нотаріус йому відмовила через те, що ним був пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця. Позивач вказує, що подати заяву вчасно не зміг, через об`єктивні причини, оскільки на час його посвідчення проживав окремо від спадкодавця в іншому населеному пункті, крім того, за життя його матір колись казала, що бажає аби земельна ділянку дісталася іншому сину ОСОБА_4 , який проживає за межами України та є громадянином росії. А тому, вважав, що його брат успадкував дану земельну ділянку. Оскільки родинних відносин з братом не підтримує та тривалий час не спілкується, а тому не міг переконатись у зворотньому. На думку позивача, причина пропуску ним передбаченого законом строку є поважною і він вважає необхідним в даному випадку в якості способу захисту прав та інтересів визначити відновлення становища, яке існувало раніше.

Ухвалою суду від 23 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 13 жовтня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, від його представника адвоката Хитрука І. С. надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та його представника. Додатково зазначає, що позов підтримують в повному обсязі та просять задоволити.

Відповідач свого уповноваженого предстаника до суду не направив. Однак, 13.10.2022 від Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника Ободівської сільської ради, та зазначено, що ознайомившись з ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 23 вересня 2022 року у справі №148/877/22 Ободівська сільська рада проти задоволення заяви не заперечує (а.с. 26).

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов наступного висновку.

За приписами ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК).

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с. Цибулівка, Тростянецького району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 29.01.2007 (а.с. 9).

Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі і на земельну ділянку площею 2,1501 га, кадастровий номер :01:001:0181, яка знаходиться на території Цибулівської сільської ради, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №677547, виданого Тростянецькою держадміністрацією Вінницької області 14.08.2006 (а.с. 16).

Позивач ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 та його батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що встановлено з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 04.12.1958 (а.с. 8).

ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом на спадкове майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 (що підтверджується копією заповіту від 29.10.2001, зареєстрованого в реєстрі за №255) про існування якого йому стало відомо нещодавно.

Відтак, про існування заповіту на його ім`я, ОСОБА_1 дізнався після пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України.

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.08.2022 встановлено, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, яке належало його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 14)

Згідно з довідкою №476 від 13.09.2022 виданою Ободівською сільською радою Гайсинського району Вінницької області, ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала в АДРЕСА_1 . Від її імені був посвідчений заповіт, яким вона все своє майно заповідала сину ОСОБА_1 . Разом з померлою в одному будинку був зареєстрований та проживав чоловік покійної ОСОБА_3 (а. с.12).

Відповідно до довідки №1130 від 13.09.2022 виданої старостою Соколівського старостинського округу Крижопільської селищної ради Тульчинського району Вінницької області, встановлено, що ОСОБА_1 дійсно зареєстрований та проживає з 15.06.1996 по теперішній час за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 13).

Позивач, посилається на те, що не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не знав про існування заповіту, вважає поважною причиною пропуск такого строку.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 1 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20, від 3 березня 2021 року у справі № 145/148/20 та від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такі висновки знайшли своє відображення у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 6 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Враховуючи, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд бере до уваги ту обставину, що відповідач не заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 .

За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.1272 ЦК України, ст.ст 12, 80, 81, 82, 141, 200, 206, 211, 247, 264, 265, 268, 354 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Ободівської сільської ради Гайсинського району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , як спадкоємцю за заповітом додатковий тримісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_3 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 ;

Відповідач - Ободівська сільська рада Гайсинського району Вінницької області, код ЄДРПОУ - 04331107, адреса місцезнаходження: вул. Ватутіна, 8, село Ободівка, Гайсинський район, Вінницька область, 24353.

Суддя О. Г. Борейко