У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

"28" жовтня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Гаврилова О.В., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ; зазначене в позовній заяві фактичне місце проживання: АДРЕСА_3 ), третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування (місцезнаходження: 02094, м.Київ, бул.Праці, 1/1), про визначення місця проживання малолітньої дитини, -

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Хоменко І.М. з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про визначення місця проживання малолітньої дитини.

Згідно заявлених вимог, представник позивача просить суд визначити місце проживання малолітньої дитини - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з її батьком ОСОБА_1 .

Вимоги позову обґрунтовані тим, що 10 серпня 2008 року між сторонами було укладено шлюб, який розірвано рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 20 жовтня 2020 року. Від шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка після розірвання шлюбу тимчасово залишилась проживати з матір`ю, в будинку матері відповідача за адресою: АДРЕСА_4 , до того моменту поки позивач не закінчить ремонт в його квартирі. Представник позивача зазначає, що на даний час між сторонами виник спір щодо визначення постійного місця проживання дитини. Також представник позивача зазначає, що малолітня ОСОБА_3 має дуже гарні відносини з обома своїми батьками і звичайно як і всі діти бажає проживати разом з двома батьками, але визначити місце проживання з матір`ю в місті Бровари, на думку представника, не можливо. Проте місце проживання відповідача зареєстроване в квартирі позивача, і останній ніколи не заперечував, щоб відповідач проживала в цій квартирі, тому позивач вважає за необхідне визначити місце проживання дитини з ним.

Вказану позовну заяву було передано в провадження судді Гаврилової О.В. на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Вивчивши зміст позовної заяви та додатки долучені до неї, приходжу до висновку, що позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції Дніпровського районного суду м. Києва. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення або відмови у відкритті провадження у справі, відсутні.

Позовну заяву слід розглядати в порядку цивільного судочинства.

Беручи до уваги положення частин 1-4 ст. 274 ЦПК України, врахувавши предмет та підстави позову, суд вважає, що справа підлягає розгляду в загальному порядку з призначенням підготовчого засідання.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд враховує положення п.1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, які містять імперативну норму про неможливість розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справ, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне зобов`язати Дніпровську районну в місті Києві державну адміністрацію, як орган опіки та піклування, надати письмовий висновок щодо розв`язання спору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 187, 260, 261, 274, 352-355 ЦПК України, суддя -

п о с т а н о в и в:

Відкрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про визначення місця проживання малолітньої дитини.

Розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 24 листопада 2022 року на 15 годину 00 хвилин, яке відбудеться у приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва (м.Київ, вул.Пластова (І.Сергієнка,) буд.3, каб. 43).

В судове засідання викликати учасників справи.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачами у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Інші учасники справи мають право надати свої письмові пояснення щодо позову або відзиву, в яких викласти свої аргументи і міркування та відповідні докази на підтримку або заперечення проти позову, - до закінчення підготовчого провадження. До пояснень третьої особи застосовуються правила, встановлені частинами третьою - шостою ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Відповідачу та третій особі направити копії позовної заяви з додатками.

Зобов`язати Орган опіки та піклування Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації, відповідно до вимог ст. 19 Сімейного кодексу України, надати письмовий висновок щодо розв`язання спору.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, якщо, скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду (п.4 ч. 5 ст. 357 ЦПК України).

Суддя: