Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2560/22
Провадження № 2/935/599/22
У Х В А Л А

31 жовтня 2022 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Василенко Р.О., дослідивши матеріали справи за зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання повнолітньої дитини та заборгованості за аліментними обов`язками,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини.

Ухвалою Коростишівського районного суд Житомирської області від 22 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

До Коростишівського районного суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про звільнення від сплати аліментів на утримання повнолітньої дитини та заборгованості за аліментними обов`язками з проханням об`єднати вимоги за зустрічним позовом та поданим первісним позовом, подано клопотання про розгляд справи у порядку загального провадження, витребування доказів.

Суд, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку, що його слід залишити без задоволення з огляду на наступне.

Згідно частини 4 статті 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно статті 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається. Частини друга-шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень частин другої, третьої статті 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки на правовідносини, що випливають із стягнення аліментів, поширюються норми цивільного законодавства, і на такий спір не розповсюджуються положення частини четвертої статті 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження.

До того ж спрощене провадження, як і загальне позовне провадження, спрямовані на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження не є провадженням, у якому розглядаються безспірні вимоги, а позивач не позбавлений можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи у строки, визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Частиною другою статті 84 ЦПК України визначено, що у клопотанні повинно бути зазначено : який доказ витребовується, обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Однак ОСОБА_1 не надано підтвердження вжиття заходів для отримання зазначених в клопотання доказів, крім того не вказано обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати, а тому суддя відмовляє в задоволенні клопотання про витребування доказів.

Крім того у відповідності, до ч. 1, п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

В зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати аліментів на утримання повнолітньої дитини та заборгованості за аліментними обов`язками відносно повнолітньої дитини ОСОБА_2 , що продовжує навчання, проте вказані вимоги є передчасними, адже позивач звернувся за захистом своїх прав та інтересів, предмету якого не існує, це унеможливлює його спільний розгляд з первісним позовом, тому доцільності об`єднання даних вимог не має.

На підставі викладеного, керуючись статтями 19, 274, 277, 278, 279, 353-355 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального провадження - залишити без задоволення.

В задоволенні клопотання про витребування доказів та об`єднання справ в одне провадження, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО