УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2022 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправною бездіяльність; стягнення шкоди, -

в с т а н о в и в:

У жовтнгі 2022р. до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що слід відмовити у відкритті провадження за даним позовом з наступних підстав.

Відповідно до п. 1) ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Так, відповідно до положень ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Разом з тим, згідно положень п. 1) ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» Фонд є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, яке є об`єктом права державної власності і перебуває у його господарському віданні.

Аналізуючи вищенаведену норму, можна дійти висновку, що Фонд гарантування вкладів фізичних осіб виконує функції держави в сфері гарантування вкладів фізичних осіб. Правовідносини між Фондом і вкладником, який претендує на отримання гарантованого державою відшкодування за рахунок коштів Фонду в межах граничної суми, складаються без участі банку-боржника та мають управлінський характер. У цих правовідносинах Фонд виконує управлінські функції щодо гарантованої державою виплати відшкодування за банківським вкладом у межах граничного розміру за рахунок коштів Фонду незалежно від перебігу процедури ліквідації банку (продажу його майна), а тому у вказаних відносинах у фізичних осіб виникають майнові вимоги не до банку-боржника, що ліквідується, а до держави Україна в особі Фонду.

Відповідно до ч. 5 ст. 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивачкка просив суд:

- визнати незаконною бездіяльність Фонду гарантування вкладів фізичних осіб щодо нездійснення відшкодування позивачу за банківським вкладом у ПАТ «Європейський газовий банк»;

- стягнути з Держави Україна шкоду, яка завдана неправомірними діями Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та їх посадовими особами щодо виплати гарантованого відшкодування за банківським вкладом, що за своєю природою є публічно-правовими відносинами.

Беручи до уваги все вищевикладене, враховуючи правові позиції Верховного Суду, висловлені в постановах від 01 вересня 2021р. по справі №208/6820/17 та від 07 жовтня 2021р. по справі № 761/11256/17, суд приходить до висновку, що слід відмовити у відкритті провадження по справі в частині скасування державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу.

Керуючись ст. ст. 2, 175, 186, 258-261, 268, 315, 353-355 ЦПК України; ст. ст. 2, 4, 19, 20 КАС України, Законом України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», суд, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про визнання протиправною бездіяльність; стягнення шкоди.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що з вказаними вимогами слід звертатись в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: