Справа № 210/854/17
2/214/1653/22
У Х В А Л А

Іменем України

25 жовтня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого судді Малаховської І.Б,.,

за участю секретаря судового засідання - Фахрієвої А.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-Будівельного Кооперативу «Восток-24», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання дій відповідачів по фальшуванню протоколів від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року протиправними, визнання недійсними рішення зборів правління та загальних зборів ЖБК «Восток-24», які оформлені протоколами від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року та їх скасування, стягнення солідарно з відповідачів моральної та матеріальної шкоди, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу-

Встановив:

В провадженні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області на розгляді перебуває в порядку спрощеного позовного провадження цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Житлово-Будівельного Кооперативу «Восток-24», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання дій відповідачів по фальшуванню протоколів від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року протиправними, визнання недійсними рішення зборів правління та загальних зборів ЖБК «Восток-24», які оформлені протоколами від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року та їх скасування, стягнення солідарно з відповідачів моральної та матеріальної шкоди

Позивач ОСОБА_1 будучи повідомлена про дату, час та місце розгляду справи до зали судового засідання повторно не з`явилась.

Представник позивача ОСОБА_7 до зли судового засідання так не з`явився, надав суду заяву про відкладення розгляду справ.

Інші учасники судового засідання будучи належним чином повідомлені про дату час та місце розгляду справи, до зали судового засідання не з`явились, клопотань про відкладення розгляду справи суду не надали.

Суд дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача ОСОБА_7 до зали судового засідання не з`являється, а саме 16.03.2022 року, 21.09.2022 року та 17.10.2022 року надав до суду клопотання про перенесення засіданні на дату після закінчення воєнного стану оскільки він мобілізований.

Позивач ОСОБА_1 також неодноразово надавала клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з тим, що її головний представник служить в ЗСУ.

За змістом частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст.44 ЦПК України особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог ч.3 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Отже, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

За таких обставин суд вважає, що позивач та її представник будучи обізнаними про можливість розгляду справи без її участі та участі її представника, заяву про розгляд справи за її відсутності не подала, не скористалась своїм правом обрати іншого представника, що призводить до затягування строків розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу позивача та її представника, що відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану суперечить визначенню «розумні строку розгляду справи» та може порушити права та законні інтереси інших учасників справи.

В свою чергу, позивач не позбавлена можливості самостійно здійснювати захист своїх інтересів, звернутися за правовою до допомогою до іншого фахівця з права, чи звернутися до центру з надання безоплатної вторинної допомоги для надання їй безоплатного представника для участі в розгляді даної справи.

Також, суд зауважує, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Ухвалою від 09.08.2021 року представнику позивача ОСОБА_7 було відмовлено в продовженні процесуального строку для подання відповіді на відзив. Таким чином, відповідач в повній мірі скористалася своїми процесуальними правами щодо надання доказів.

Крім того, судом вжито всі можливі заходи для належного повідомлення позивач та його представника, в тому числі неодноразово надсилаюсь смс повідомлення про дату слухання справи на номер телефону, який було вказано в позовній заяві.

Враховуючи вищевикладене, в зв`язку з повторною неявкою позивача та її представника в судове засідання і відсутністю заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за необхідне на підставі ст.ст. 223, 257 ЦПК України залишити позовну заявуОСОБА_1 до Житлово-Будівельного Кооперативу «Восток-24», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання дій відповідачів по фальшуванню протоколів від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року протиправними, визнання недійсними рішення зборів правління та загальних зборів ЖБК «Восток-24», які оформлені протоколами від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року та їх скасування, стягнення солідарно з відповідачів моральної та матеріальної шкоди без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.257 ЦПК України, суд -

Постановив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житлово-Будівельного Кооперативу «Восток-24», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання дій відповідачів по фальшуванню протоколів від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року протиправними, визнання недійсними рішення зборів правління та загальних зборів ЖБК «Восток-24», які оформлені протоколами від 30.11.2014 року та 06.06.2015 року та їх скасування, стягнення солідарно з відповідачів моральної та матеріальної шкоди залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Роз`яснити позивачу її право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.Б. Малаховська