ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/307/22
Провадження № 2-о/362/38/22
У Х В А Л А

26.10.22 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Берковської Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові Київської області в порядку окремого провадження заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 про встановлення факту, родинних відносин,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить встановити факт, що має юридичне значення - родинних відносин, а саме що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є її двоюрідним братом.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надіславши до суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримує в повному обсязі (а.с.44).

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, заяв до суду не направляв (а.с. 109).

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, спадкову справу 2/2021, дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 15.06.2022 року в приватного нотаріуса Фастівського районного нотаріального округу Тарасенко В.М. було витребувано належним чином засвідчену копію спадкової справи до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 48-49).

Як вбачається із наданої нотаріусом суду спадкової справи 2/2021 до майна померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.64-107), із заявою про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_2 , (а.с.65) та ОСОБА_1 (а.с.82).

Також із спадкової справи вбачається, що ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою в який просить не видавати ОСОБА_2 свідоцтво на право власності на частину спадку, оскільки вона подала до суду заяву та з 2014 року проживає в спадковому будинку і фактично вже прийняла спадщину після спадкодавців (а.с.105).

Як вбачається з позовної заяви, заявнику встановлення даного факту необхідне для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Разом з тим, судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини також звернувся ОСОБА_2 , як вбачається із його заяви ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є його двоюрідним дядько (його батько ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був двоюрідним братом ОСОБА_3 ) та заінтересований у вирішенні даної справи, а тому встановлення цього факту вплине на спадкові права і обов`язки ОСОБА_2 , а тому наявний спір про право на спадщину.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (частина четверта статті 315 ЦПК України).

У разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у справі 200/14136/17 від 22.04.2020 року.

Враховуючи викладене, розгляд даної справи в порядку окремого провадження є недопустимим, оскільки має місце спір про право заявника для прийняття спадщини, який повинен розглядатись в порядку позовного провадження.

На підставі викладеного, суд доходить висновку про необхідність залишення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення - родинних відносин, без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 293, 294, 260, 261 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 про встановлення факту, родинних відносин залишити без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що вона має право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятнадцятиденного строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко