Справа № 309/3048/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.11.2022 смт.Міжгір`я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., перевіривши виконання вимог ст.ст.175-177 Цивільного процесуального кодексу України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Перша Івано-Франківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

02.08.2022 року позивачка ОСОБА_1 звернулася до Хустського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Перша Івано-Франківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом та в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на Ѕ частку наступного майна: будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки площею 0,1305 Га та земельної ділянки площею 0,1920 Га.

Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 05.08.2022 року цивільну справу № 309/3048/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Перша Івано-Франківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - передано на розгляд до Міжгірського районного суду Закарпатської області за підсудністю.

Дана ухвала сторонами не оскаржена та набрала законної сили - 30.09.2022 року.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2022 року дана цивільна справа № 309/3048/22 розподілена судді Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В.

09.11.2022 року судом отримані відомості реєстратора Управління Державної міграційної служби України в Івано-Франківській області про зареєстроване місце проживання відповідача у справі ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в яких вказано, що ОСОБА_2 зареєстрований з 16.11.2011 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та матеріалами, що до неї додані, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст.175,177 ЦПК України з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 долучено до позову оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату нею судового збору в сумі 992,40 грн. за пред`явленими позовними вимогами майнового характеру (визнання права на нерухоме майно в порядку спадкування)

При цьому, як вбачається з прохальної частини позовних вимог, позивачкою ОСОБА_1 у позові викладено позовні вимоги майнового характеру щодо декількох об`єктів нерухомого майна, а саме: житлового будинку та двох земельних ділянок.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір»: за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як встановлено в ч.7 ст.6 Закону України "Про судовий збір" у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Частиною 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, при відсутності у матеріалах позову відомостей про наявність пільг при зверненні до суду, позивач має сплатити судовий збір на загальних підставах.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до приписів п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається: 9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості;

Проте, позивачем ОСОБА_1 не надано до матеріалів позовної заяви доказів дійсної вартості кожного з об`єктів нерухомого майна.

Ціна позову у позовній заяві про визнання права власності позивачем взагалі не зазначена.

Окрім цього, до матеріалів позовної заяви позивачем не додано Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, право власності на які просить визнати за собою позивач.

Отже, на підтвердження дійсної вартості спірних об`єктів нерухомого майна позивачем до матеріалів позовної заяви повинні бути додані відповідні та належні підтверджуючі документи за визначеної вартістю спірного майна станом на час пред`явлення позову до суду, проте їх відсутність унеможливлює визначити дійсну ціну позову за позовними вимогами, відповідно до приписів п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України та відповідно встановити, суму судового збору, який підлягає сплаті за пред`явлення до суду позову.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Також, позивачем не зазначено доказів щодо визначення дійсної вартості житлового будинку, земельних ділянок, які є предметом позовних вимог про визнання права власності в порядку спадкування.

Так, оцінка майна, згідно вимог законодавства, проводиться відповідними суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна; Звіт про оцінку майна повинен відповідати пункту 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року за №1440, згідно якого передбачено, що звіт про оцінку майна, складений у повній формі, повинен містити дату оцінки та дату завершення складання звіту, та строк дії звіту та висновок про вартість майна відповідно до вимог законодавства. Проте зазначеного, позивачем, не виконано та належного і відповідного Звіту про оцінку майна до матеріалів позовної заяви позивачем не долучено.

У зв`язку із зазначеним, розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем за подання позовної заяви майнового характеру про визнання права власності в порядку спадкування становить безпосередньо вартість тієї частки спірного майна, на яку позивачі просять визнати право власності та яку можливо буде визначити лише після проведення оцінки вартості спірного майна, у відповідності до складеного Звіту про оцінку цього майна у встановленому Законом порядку.

Таким чином, в порушення вимог п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовній заяві позивачем чітко не визначена ціна позову за дійсною вартістю спірного нерухомого майна за предметом позовних вимог, яка визначається на час пред?явлення позову до суду.

Отже, в порушення вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви позивачем не додано оригіналу платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі за дійсною вартістю спірного майна станом на час пред`явлення позову до суду, або документи, що підтверджують підстави звільнення позивачки від сплати судового збору, відповідно до Закону.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у необхідності долучення до позовної заяви оригіналу платіжного документу про сплату позивачем судового збору у повному обсязі за визначеною ціною позову вимог майнового характеру, у відповідності до вимог Закону за наступними реквізитами оплати судового збору на належний рахунок отримувача: ГУК у Зак. обл/ Міжгірська тг/22030101, код ЄДРПОУ - 37975895, рахунок UA0007423, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету - 22030101.

За наявністю вищевикладених обставин позовна заява ОСОБА_1 не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху.

Крім того, на підтвердження обставин, викладених у позовній заяві щодо належності позивача/ відповідача до спадкоємців п`ятої черги за законом після смерті їх бабки ОСОБА_3 , до матеріалів позовної заяви не додано жодних відповідних підтверджуючих документів.

Також, в матеріалах позовної заяви відсутній лист та/або постанова нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельні ділянки, на які просить визнати за собою позивачка в порядку спадкування. До матеріалів позовної заяви долучено лист-роз"яснення нотаріуса лише з приводу житлового будинку, розташованого за адресою с.Синевир № 1507.

Крім того, у колі осіб, які беруть участь у справі, позивачем не вказано відповідну сільську раду, на якій розташовані спірні об`єкти нерухомого майна, які просить визнати за собою право власності позивач.

Також слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня надходження цієї ухвали усунути вказані недоліки щодо оплати судового збору у повному обсязі та надання витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку кожної земельної ділянки.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача: Перша Івано-Франківська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області: Ю. В. Сидоренко