Справа № 761/5069/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 листопада 2022 року суддя Шевченківський районний суд міста Києва Романишена І.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сороки Валерія Миколайовича, ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: ОСОБА_3 про скасування рішення державного реєстратора, запису про право власності та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 року позивач звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом про скасування рішення державного реєстратора, запису про право власності та визнання права власності, а також з заявою про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 21.02.2022 р. позовну заяву, а також заяву про забезпечення позову було повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.10.2021 було скасовано ухвалу суду від 21.02.2022, та направлено цивільну справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку про залишення позову без руху.

Матеріали справи усупереч ч.1 ст. 177 ЦПК України, не містять копії позовної заяви та додатків для відповідачів та третьої особи, а також додатки для суду.

Крім того, зі змісту переліку додатків до позовної заяви вбачається, що позивач при зверненні до суду подав клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке наразі матеріали справи не містять.

Частиною 4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Тому, наразі суд позбавлений можливості вирішити питання стосовно звільнення позивача від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання даного позову складає 992,40 грн. Водночас, за приписами ч.3 ст.6 Закону у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Судом встановлено, що при зверненні до суду позивач заявив три вимоги немайнового характеру, загальний розмір судового збору, який підлягає сплаті за вказані вимоги, складає 2 977, 20 грн.

Також, позов містить вимогу майнового характеру, а саме: про визнання права власності на спірну квартиру. Проте, суд наразі позбавлений можливості встановити розмір судового збору за вказану вимогу, оскільки позивачем не зазначено ціну позову, на підставі якої розраховується судовий збір, згідно п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву у відповідній кількості сторін у справі, із зазначенням ціни позову, а також додатки до позовної заяви для суду, відповідачів, третьої особи та сплатити судовий збір у відповідному розмірі, який визначити виходячи з ціни позову та у відповідності до ч.3 ст.6 та ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

У відповідності з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259, 260 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Сороки Валерія Миколайовича, ОСОБА_2 , Акціонерного товариства «Альфа-Банк», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: ОСОБА_3 про скасування рішення державного реєстратора, запису про право власності та визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА