Справа № 303/3605/22
У Х В А Л А

17 листопада 2022 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Заболотного А.М.

секретар судового засідання Зарева К.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Мукачево цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги розподілу природного газу,-

в с т а н о в и в:

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом АТ «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги розподілу природного газу.

Ухвалою суду від 07.06.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

15.11.2022 року до суду надійшло клопотання відповідача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху оскільки така не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Так, у своєму клопотанні відповідач зазначає, що після вивчення позову з доданими матеріалами відповідач з`ясувала, що позов підписано особою, яка не мала права його підписувати, за подання позову не сплачено судовий збір та особа позивача не підтверджена належними доказами.

Так, позовна заява АТ «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» підписана адвокатом Кривка М.В., довіреність якого не містить посилання на те, якими установчими документами або законом, особа, яка надала довіреність уповноважена її підписувати. До позовної заяви не додано жодного документу, що посвідчують службове становище і повноваження Шатило В.М., який видав та підписав довіреність. Крім того, у якості підтвердження повноважень позовом АТ «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» надано безкоштовний запит до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вигляд якого не відповідає Порядку надання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, затверджений наказом Міністерства юстиції України №1657/5 від 10.06.2016 року. Також позивач вказує на те, що позивачем не надано суду платіжне доручення, яке б свідчило про сплату судового збору за подання цієї позовної заяви, оскільки таке не містить відомостей про те, за яку саме позовну заяву сплачується судовий збір.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив справу розглядати без його участі за наявними у справі матеріалами.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши доводи заявленого клопотання, приходить до такого висновку.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13.03.2018 року у справі № 914/2772/16; від 21.03.2018 року у справі № 914/2771/16).

Відповідно до ч. 3 ст. 58 ЦПК України юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Статтею 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників. Зокрема, передбачено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Згідно з ч. 7 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Із матеріалів справи відомо, що подаючи позовну заяву до суду, представником АТ «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» Кривка М.В. на підтвердження своїх повноважень додано довіреність № 007Др-2-0122 від 04.01.2022 року.

Відповідно до змісту вказаної довіреності, встановлено, що: «Акціонерне товариство «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» в собі Голови правління Шатило Віталія Марціновича, який дії на підставі Статуту, уповноважує адвоката Кривку Миколу Володимировича представляти інтереси …».

Згідно із вищевикладеним, повноваження Голови правління Шатила В.М. вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі видавати довіреності, визначаються на підставі Статуту, який, в свою чергу, серед поданих до позовної заяви документів, відсутній.

Вказане позбавляє можливості суд достеменно пересвідчитись в належно оформленому представництві адвоката Кривки М.В. інтересів товариства в судових провадженнях, а відтак і права на підписання цієї позовної заяви.

Вказане потребує виправлення.

Також судом встановлено, що на виконання вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додано платіжне доручення № 200512 від 20.05.2022 року про сплату судового збору у розмірі 2481,00 грн.

На виконання вимог ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у цій справі перевірив зарахування, сплаченого відповідно до платіжного доручення № 200512 від 20.05.2022 року, судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, що також стверджується випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. При цьому встановлено, що платіжне доручення № 200512 від 20.05.2022 року містить всі необхідні реквізити, за виключенням вказівки особи відповідача, що жодним чином не впливає на кінцеву мету сплати судового збору, а його саме зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.

Підсумовуючи, суд приходить до висновку про те, що аргументи, відображені в клопотанні відповідача ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху, частково знайшли своє підтвердження. З огляду на це позивачу необхідно належним чином підтвердити повноваження Голови правління Шатила В.М. вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі видавати довіреності (статут, відомості з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ін.).

Суд також звертає увагу на те, що суди наділені повноваженнями щодо перевірки того, зокрема, чи підписана або чи не підписана позовна заява, чи вона підписана особою, яка не має/має права її підписувати, та чи зазначено посадове становище особи яка підписала позовну заяву.

Кожна особа, яка подає, зокрема, позовну заяву, несе ризик настання наслідків, пов`язаних з додержанням чи недодержанням нею вимог процесуального законодавства щодо подання позовної заяви. Правосуддя в судах здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу, що означає обов`язок всіх учасників судового процесу дотримуватись вимог процесуального законодавства. Крім того, учасники судового процесу мають добросовісного користуватись своїми правами та виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 року у справі «Пелевін проти України»).

При цьому суд зазначає, що важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства.

Так, у рішенні у справі «Белле проти Франції» «Bellet v. France», заява № 13343/87) від 04.12.1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права у демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права».

Європейський суд з прав людини також зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (Рішення ЄСПЛ від 20.02.2014 року у справі «Шишков проти Росії», заява № 26746/05).

Згідно з ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 12 ст. 187 ЦПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. В той час як згідно з ч. 13 ст. 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Таким чином, зазначене є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 187 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Оператор газорозподільних систем «Закарпатгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за послуги розподілу природного газу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені ч. 13 ст. 187 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Заболотний