Справа № 452/2094/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2022 року м. Самбір

Самбірський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бікезіної О.В.,

при секретарі Кухар О.П.,

за участю:

представника позивача адвоката Дашинич І.Б.,

відповідачки ОСОБА_1 ,

представника відповідачки адвоката Телішевського І.Д.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Самбірського міськрайонного суду Львівської області перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування.

26 жовтня 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 , як третьої особи, що заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору (в порядку ст. 52 ЦПК України), в якій він просить прийняти дану заяву до розгляду у справі №452/2094/21; визнати за ним право власності на Ѕ частку в квартирі АДРЕСА_1 та в квартирі АДРЕСА_2 . Позовні вимоги обгрунтовує тими обставинами, що в провадженні Самбірського міського суду перебуває цивільний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , в якому ОСОБА_2 вважає, що до спадщини, що відкрилася після смерті його батька ОСОБА_4 увійшли Ѕ частка в квартирі АДРЕСА_1 та в квартирі АДРЕСА_2 , набуті його матрію ОСОБА_1 у шлюбі з померлим і які належали їм на праві спільної сумісної власності подружжя. Вважає, що дані вимоги порушують його права. Посилається на ті обставини, що зазначені квартири, хоча і набуті під час шлюбу, проте набуті за особисті кошти його матері та його. А саме: від продажу їх квартири АДРЕСА_3 ; за його особисті кошти; за кошти, які його матір отримала від своєї сестри. Свідоцтва про право власності на ці квартири в 2012 році були видані на ОСОБА_1 , оскільки вона перебувала в м. Самборі, і він перебував на заробітках. В той же час вони домовилися, що дані квартири належать їм на праві спільної власності в рівних частках. Після закінчення будівництва цих квартир, він посилився і досі проживає в квартирі АДРЕСА_1 , де і зареєстрував своє місце проживання.

В підготовчому судовому засіданні 16 листопада 2022 року ОСОБА_1 та її представник адвокат Телішевський І.Д. вважали за доцільне прийняття судом даної позовної заяви до розгляду у справі № 452/2094/21. При цьому адвокат Телішевський І.Д. посилався на право ОСОБА_3 відстоювати у процесі свої інтереси, оскільки його заінтересованість носить особистий характер, оскільки зачіпає його матеріальні права. ОСОБА_1 суду пояснила, що син зареєстрований в квартирі АДРЕСА_1 в 2019 році. З 2012 року, коли вона отримала свідоцтва про право власності на спірні квартири питання щодо частки її сина не виникало.

Представник позивача за первісним позовом адвокат Дашинич І.Б. вважав, що заявлений ОСОБА_3 позов не може бути розглянуто одночасно з первісним та зустрічним позовами, оскільки вони не стосуються вимог щодо предмета спору.

Вислухавши клопотання та доводи сторін, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно з частиною першою статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно статті 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Процесуальною формою втілення самостійної вимоги третьої особи є позовна заява, яка повинна відповідати загальним вимогам, встановленим для такого виду заяв, із обов`язковим реквізитом про обґрунтування правового зв`язку цієї вимоги із вимогою, яка вже є предметом судового розгляду.

При цьому, згідно статті 195 ЦПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження застосовуються положення статей 193 та 194 ЦПК України.

Так, згідно з вимогами ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа з метою захисту свого права може заявити самостійні вимоги саме щодо предмета спору, якщо вважає, що саме їй належить право на предмет спору чи його частину. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем (Постанова ВП ВС від 13 березня 2019 року у справі №916/3245/17, Постанова ВП ВС від 12 червня 2019 року у справі №916/542/18).

Передбачене ст. 52 ЦПК України право особи вступити у справу шляхом подання позову до однієї або кількох сторін не є абсолютним. Таке право можна реалізувати лише за умови дотримання вимог процесуального законодавства. Позовна заява третьої особи відповідно до положень ч. 1 ст. 52 ЦПК України має містити самостійні вимоги саме на предмет спору у справі. При цьому як предмет спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Відтак вимога третьої особи, спрямована на будь-що поза предметом спору між позивачем та відповідачем, не може бути визнана вимогою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. Водночас така позовна вимога може бути заявлена в самостійному позові (Постанова ВП ВС від 12 червня 2019 року у справі №916/542/18).

Як вбачається з матеріалів справи, спір між сторонами за первинним позовом виник із спадкових відносин щодо спадщини, що відкрилася після смерті спадкодавця ОСОБА_4 між спадкоємцями: ОСОБА_2 (як сином) та ОСОБА_1 (як дружиною).

Проте ОСОБА_3 згідно з копією матеріалів спадкової справи №126/2021, заведеною Самбірською державною нотаріальною конторою, до кола спадкоємців після смерті ОСОБА_4 не відноситься. Отже не є учасником цих спадкових правовідносин.

Разом з тим, позов ОСОБА_3 , як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, про визнання права власності на майно, обгрунтовано порушенням права спільної власності, тобто спір виник не зі спадкових правовідносин, а з відносин права власності між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (щодо спільної часткової власності).

Як випливає з позову ОСОБА_3 не є власником квартир по АДРЕСА_4 та по АДРЕСА_5 .

На обставини, що спірні квартири були придбані за спільні кошти ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_1 посилалася у своєму відзові на первісний позов, як на заперечення, наведених позивачем обставин. Отже при розгляді справи судом ці обставини будуть зясовуватися. Крім того, судом задоволено клопотання ОСОБА_1 щодо допиту ОСОБА_3 як свідка по даній справі.

Також суд звертає увагу, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України. Так, позовна заява у найменуванні сторін та інших учасників справи містить вказівку на те, що позивачем у ній є ОСОБА_2 , тоді як з позовною заявою звертається ОСОБА_3 , тобто за цим позовом ОСОБА_2 не є позивачем.

Оскільки заявлений ОСОБА_3 позов не взаємоповязаний з первісним позовом, адже вимоги за ним виникли з інших правовідносин, які врегульовані нормами іншого права, це унеможливлює його спільний розгляд з первісним позовом.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для залучення до участі у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування, в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_3 .

Відповідно до приписів ч.3 ст. 194 ЦПК України позовну заяву слід повернути ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 52, 193-195, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В залученні до участі у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення від спадкування, в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, ОСОБА_3 відмовити.

Позовну заяву з додатками повернути ОСОБА_3 .

Ухвалу може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду через Самбірський міськрайонний суд Львівської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Повний текст ухвали суду виготовлено 21 листопада 2022 року.

Головуюча суддя