КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №357/5669/21 Головуючий у 1 інстанції: Цуранов А.Ю.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

17 листопада 2022 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Профі Праця» про стягнення грошових коштів, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2022 року позов ОСОБА_2 задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 40 500 грн та судовий збір в розмірі 908 грн.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, ОСОБА_1 27 вересня 2022 року здав на пошту апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій просить його поновити, як пропущений з поважних причин.

Зазначає, що про оскаржуване рішення йому стало відомо 30 вересня 2022 року з офіційного сайту Єдиного державного реєстру судових рішень.

Вказує, що на його адресу не було направлено копію рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2022 року.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з матеріалів справи 22 серпня 2022 року ОСОБА_1 було направлено копію повного тексту Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2022 року, що підтверджується супровідним листом (а.с. 26), проте доказів отримання матеріали справи не містять.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що про оскаржуване рішення йому стало відомо 30 вересня 2022 року, тобто після подання апеляційної скарги (27 вересня 2022 року).

Тому, відповідачу слід подати до апеляційного суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначити поважні причини його пропуску та надати докази.

Крім того, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору та зазначає, що у зв`язку з воєнним станом втратив будь-який дохід, адже той вид діяльності, яким він займався напряму пов`язаний із виїздом чоловіків закордон, що змушує його просити щодо звільнення від сплати судового збору.

Посилається на ст. 5 Закону України «Про судовий збір», якою визначено перелік пільг щодо сплати судового збору. Системний аналіз зазначеного Закону дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, визначеного ст. 5 Закону України «Про судовий збір», який є вичерпним, не може безумовно свідчити про те, що споживачі не мають такої пільги оскільки вона встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню.

Нормативно-правовим актом, який регулює порядок справляння судового збору, є Закон України «Про судовий збір», а тому правові приписи, закріплені в наведеному Законі, застосовуються при обчисленні судового збору, його сплаті, а також звільнення осіб від сплати судового збору у випадках, передбачених ст.5 цього Закону.

За змістом змін до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» убачається, що з 01 вересня 2015 року споживачі за позовами, що пов`язані з порушенням їхніх прав не відносяться до суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи.

Згідно ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Відповідно до матеріалів справи, із заявою до суду звернувся відповідач у справі.

Встановлено, що ОСОБА_1 не заявляв вимог з метою захисту своїх прав та законних інтересів, як споживач послуг, а тому в розумінні Закону України «Про захист прав споживачів» від сплати судового збору не звільняється.

Крім того, згідно із ч. 1 та ч. 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», який є спеціальним законом, що регламентує порядок і підстави сплати судового збору, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Виходячи з наведеного, апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом апеляційної інстанції, оскільки не оплачена судовим збором.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» №3674-VI від 08 липня 2011 року.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав

2 270 грн.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, при поданні позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 908 грн.

Відповідно п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Виходячи з наведеного, за подання апеляційної скарги на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2022 року відповідачу ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір у розмірі 1 362 грн. (150% від 908 грн.)

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, надати докази тадокументи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на те, що відповідачем не наведено поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та те, що апеляційна скарга не оплачена судовим збором, вона не може бути призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2022 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку апелянту буде відмовлено у відкритті провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник