Справа № 462/3327/18 Головуючий у 1 інстанції: Гедз Б.М.
Провадження № 22-ц/811/1858/22 Доповідач в 2-й інстанції: Ванівський О. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2022 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді: Ванівського О.М.

суддів: Цяцяка Р.П., Шеремети Н.О.,

секретаря: Івасюти М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 11 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про виділення частки в натурі та визначення грошової компенсації,-

в с т а н о в и в:

В червні 2018 року ОСОБА_2 звернувся в суд із позовом про виділ в натурі із майна, що є в спільній частковій власності 2/3 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , яка становить 2/9 ідеальних часток цього будинку, з визначенням йому грошової компенсації та про припинення права спільної часткової власності.

Оскаржуваною ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 11 липня 2022 року клопотання позивача ОСОБА_2 про призначення експертизи задоволено.

Призначено по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про виділення частки в натурі та визначення грошової компенсації судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз: (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54), попереджено експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

- Чи можливий поділ 2/3 будинковолодіння АДРЕСА_1 між співвласниками згідно існуючих ідеальних часток у праві власності на такий?

- Які варіанти поділу з виділенням в натурі належних позивачу ОСОБА_2 2/9 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі з підготуванням пропозицій щодо переобладнання житлового будинку, залишення його частини у спільній власності, а також визначення грошової компенсації власнику, частка якого після поділу в натурі зменшилась?

Для проведення експертизи в розпорядження експертів направлено копію ухвали, матеріали цивільної справи №462/3327/18 та інвентаризаційну справу на будинок АДРЕСА_1 .

Оплату за проведення експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , при цьому роз`яснивши сторонам положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

На час проведення експертизи зупинено провадження у справі.

Вказану ухвалу суду оскаржив ОСОБА_1 .

Вважає, що ухвалу суду прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначає те, що для визначення можливості поділу будинку слід враховувати положення ДБН «Житлові будинки. Основні положення» В.2.2-15.2005. Звертає увагу на те, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Просить ухвалу суду скасувати та постановити нове судове рішення, яким в задоволенні заяви відмовити.

Учасники справи в судове засідання не з`явились, хоч належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Згідно з ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки текст постанови складено 07 листопада 2022 року, то незважаючи на те, що розгляд справи призначено на 31 жовтня 2022 року, датою ухвалення постанови є саме 07 листопада 2022 року.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

В силу положень ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно п. п. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що ухвала суду першої інстанції відповідає зазначеним вимогам.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Призначаючи у справі комплексну будівельно-технічну експертизу, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання в області будівельно-технічних норм.

Колегія суддів погоджується з такою позицією суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею першою Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

У відповідності до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновок експерта.

Згідно ч.2 ст. 76 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду у даній справі є виділ в натурі із майна, що є в спільній частковій власності 2/3 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , яка становить 2/9 ідеальних часток цього будинку, з визначенням йому грошової компенсації та про припинення права спільної часткової власності між співвласниками, якими є сторони у даній справі.

Отже, для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із технічних питань поділу будинку та земельних ділянок.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано у даній справі призначив будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання поділу будинку, оскільки без спеціальних знань в області будівельно-технічних норм, суд позбавлений можливості правильно встановити всі фактичні обставини справи та вирішити питання щодо можливості поділу будинку між співвласниками.

Представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_4 був присутнім в судовому засіданні в якому вирішувалось питання про призначення експертизи, мав змогу ознайомитися зі змістом клопотання позивача та переліком зазначених у ньому питань, які позивач просив поставити на вирішення експертів, та не був позбавлений можливості надати суду заперечення з цього приводу, а також зазначити свої питання, які він вважав за доцільне поставити на вирішення експертів, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 103 ЦПК України.

Крім того, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч. 4 ст. 103). Відтак, доводи апеляційної скарги з цього приводу не ґрунтуються на нормах права.

Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку, що доводи апеляційної скарги законність та обґрунтованість постановленої судом першої інстанції ухвали не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін, оскільки є законною та обґрунтованою, постановлена з дотриманням норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 374 ч.1 п.1, 375, 381 - 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 11 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повний текст постанови складено 07.11.2022 року.

Головуючий : Ванівський О.М.

Судді: Цяцяк Р.П.

Шеремета Н.О.