Справа № 203/3346/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2022 року Кіровський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого-судді - Казака С.Ю.

при секретарі - Биченковій Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи державний нотаріус Четвертої Дніпровської нотаріальної контори Писарєва Наталія Сергіївна, державний реєстратор Дніпровської районної державної адміністрації Садошенко Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лозенко Валентина Володимирівна, про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Кіровського районного суду м.Дніпропетровська перебуває вищезазначена цивільна справа.

Відповідно до ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними права не допускається.

Частиною 4 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначає в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язання з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» вказує, що держави учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

В рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

З матеріалів справи вбачається, що після призначення справи до розгляду по суті, позивач та його представник в судові засідання, призначені на 26.10.2022 року та 09.11.2022 року повторно не з`явились, про поважність причин своєї неявки не повідомили та відповідних доказів не надали.

Клопотань в порядку ст.211 ЦПК України про подальший розгляд справи за відсутності позивача та його представника не подавалось.

При цьому, суд з огляду на стадію судового розгляду справи, а також враховуючи положення ст.ст.12,13 ЦПК України щодо змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства, вважає, що неявка сторони позивача перешкоджає подальшому розгляду справи та вирішенню спору по суті.

З огляду на це, через повторну неявку позивача в судові засідання, не забезпечення участі представника та за відсутності клопотань позивача про розгляд справи без його участі, позовну заяву слід залишити без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Частиною 9 ст.158 ЦПК України встановлено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, враховуючи приписи ч.9 ст.158 ЦПК України та залишення позову без розгляду, слід скасувати заходи забезпечення позову, застосовані в рамках даної цивільної справи згідно ухвали Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 18.08.2021 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,12,13,43,44,158,223,257,258-261 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи державний нотаріус Четвертої Дніпровської нотаріальної контори Писарєва Наталія Сергіївна, державний реєстратор Дніпровської районної державної адміністрації Садошенко Вікторія Володимирівна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Лозенко Валентина Володимирівна, про визнання договорів купівлі-продажу недійсними, скасування рішень про державну реєстрацію права власності, витребування майна із чужого незаконного володіння залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову, застосовані згідно ухвали Кіровського районного суду м.Дніпропетровська від 18 серпня 2021 року у даній цивільній справі №203/3346/21 (номер провадження за заявою про забезпечення позову №2з/0203/125/2021), а саме: скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 101).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена учасниками справи шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя С.Ю.Казак