У Х В А Л А

Іменем України

08 листопада 2022 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б. розглянувши заяву представника позивача - керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва - Антона Єфімова, про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Деснянського районного суду Саламон О.Б. перебуває цивільна справа за позовом Першого заступника керівника Деснянської окружної прокуратури міста Києва, в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 про скасування державної реєстрації права власності, повернення земельної ділянки.

До суду звернувся Керівник Деснянської окружної прокуратури м. Києва А.Єфімов із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю літ. «А» державним реєстраторам прав на нерухоме майно та будь-яким іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на вказане вище нерухоме майно.

Заява мотивована тим, що Перший заступник керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва, в інтересах держави в особі Київської міської ради, звернувся до ОСОБА_1 з позовною заявою про скасування державної реєстрації права власності, повернення земельної ділянки. При цьому вимоги позову обґрунтовано тим, що приватним нотаріусом КМНО м. Києва Чорнєй В.В. незаконно прийнято рішення від 30.03.2020 за індексним номером 51816682 про державну реєстрацію за ОСОБА_1 права власності не нежитлову будівлю літ. «А», площею 139,4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 на підставі неіснуючої технічної документації, без документів, що відповідно до вимог законодавства засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, та документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси, що свідчить про самочинне будівництво на земельній ділянці територіальної громади міста Києва та без передбачених земельним законодавством документів, які надають право власності чи користування землею.

Зазначає також про те, що під час розгляду справи судом, вже здійснено ряд реєстраційних дій по зміні власника вказаного нерухомого майна, зокрема приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ткаченко В.Л. на підставі свідоцтва від 12.10.2021 за № 470 прийнято рішення від 12.10.2021, індексний номер 60896841, про державну реєстрацію права власності на нежитлову будівлю літ. «А» площею 139,4 кв.м по АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 . У подальшому приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу м. Києва Гарасютою О.В. на підставі акту приймання-передачі нерухомого майна, що внесено до статутного капіталу ТОВ «РІЄЛТГРУП», зареєстрованого в реєстрі 25.11.2021 за № № 670, 671 та рішення одноособового учасника ТОВ «РІЄЛТГРУП» в особі директора ОСОБА_2 від 22.11.2021 про створення товариства, прийнято рішення від 30.11.2021, індексний номер 61937098, про державну реєстрацію право власності за ТОВ «РІЄЛТГРУП» на нежитлову будівлю літ. «А» площею 139,4 кв.м по АДРЕСА_1 . Отже, протягом короткого періоду часу здійснено ряд реєстраційних дій щодо реєстрації права власності на спірне нерухоме майно на користь ОСОБА_2 та в подальшому за ТОВ «РІЄЛТГРУП», що ускладнює можливість виконання рішення суду у разі задоволення позову, а також унеможливлює ефективний захист та поновлення порушених прав та інтересів держави в особі територіальної громади міста Києва, за захистом яких прокурор звернувся до суду. Зважаючи на викладене, існує потреба з метою убезпечення прав позивача в накладенні арешту та забороні відчуження нежитлової будівлі.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України, суд на прохання осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв`язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтування його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ст. 149 ч. 2 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Зі змісту п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вбачається, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Враховуючи викладене, з наведених в заяві про забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предмет позову у даній справі щодо скасування державної реєстрації за ОСОБА_1 права власності на нежитлову будівлю літ. «А» площею 139,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , є взаємопов`язаний зі таким способом забезпечення позову як накладення арешту на майно, та забороною вчиняти дії щодо розпорядження та користування майном, а невжиття вказаних заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом яких він планує звернутись до суду.

Позивачем обґрунтовано наявність зв`язку між зазначеним вище заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист його порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача.

Невжиття заходів забезпечення позову унеможливить ефективний захист прав.

Станом на час розгляду заяви про забезпечення позову відсутні підстави вважати, що існують обставини, з якими законодавець встановив обов`язок суду на застосування зустрічного забезпечення, згідно з ч. 3 ст. 154 ЦПК України.

Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про задоволення заяви про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149-153, 259, 260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву представника позивача - керівника Деснянської окружної прокуратури м. Києва - Антона Єфімова, про забезпечення позову - задовольнити.

1.Накласти арешт на нежитлову будівлю літ. «А», площею 139, 4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

2.Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно в розумінні Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також будь-яким іншим особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів, будь-яким суб`єктам державної реєстрації прав та нотаріусам вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно - нежитлову будівлю літ. «А», площею 139, 4 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000).

Ухвалу негайно направити до Деснянського РВ ДВС м. Київ Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (м. Київ, вул. Бальзака, 64) для виконання.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду - один рік.

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання протягом п`ятнадцяти днів, з дня складання її повного тексту.

Стягувач: Деснянська окружна прокуратура міста Києва - місцезнаходження: м. Київ, вул. Каштанова, 9.

Боржник: ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Повний текст ухвали суду складено 08.11.2022.

Суддя О.Б. Саламон