"14" листопада 2022 р. Справа № 363/318/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Строкань В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Вишгороді заяву представника позивача про відмову та закриття провадження щодо частини позовних вимог у цивільній справі за позовною заявою Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в інтересах дітей: ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області про позбавлення батьківських прав,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду перебуває вказана цивільна справ. Згідно позовних вимог, позивач просить:

позбавити батьківських прав ОСОБА_3 щодо її неповнолітньої доньки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як таку, що ухиляється від виконання батьківських обов`язків по вихованню та утримання дітей;

позбавити батьківських прав ОСОБА_4 щодо малолітньої доньки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , як такого, що ухиляється від виконання батьківських обов`язків по вихованню та утримання дитини.

Так, ухвалою суду від 14 лютого 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

Ухвалою Вишгородського районного суду від 8 вересня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду на 14 листопада 2022 року о 10:00.

18 жовтня 2022 року, через канцелярію суду, представником Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради сільським головою С.Книжниковим, подано заяву про відмову від частини позовних вимог.

Як убачається із вказаної заяви, представник позивача просить прийняти відмову від позовних вимог:

до ОСОБА_3 стосовно позбавлення батьківських прав щодо її доньки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у зв`язку з досягненням дитиною повноліття;

до ОСОБА_4 у зв`язку зі смертю фізичної особи, та закрити провадження у справі у цій частині. Інші позовні вимоги залишити без змін.

До заяви додано копію свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , видане 27 січня

2022 року Бучанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №142.

У судове засідання, призначене на 14 листопада 2022 року учасники провадження не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. При цьому від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги, з урахуванням заяви про відмову від частини вимог та закриття провадження у справі, підтримує, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 та третя особа, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується зворотними повідомленнями про вручення судових повісток, поважність причини неявки у судове засідання не повідомили, з клопотаннями про відкладення розгляду справи не зверталися.

Судова повістка, надіслана відповідачу ОСОБА_4 повернулася до суду без вручення адресату з причин «за закінченням терміну зберігання».

Вирішуючи питання про можливість розгляду заяви про відмову від частини позовних вимог у відсутності учасників провадження, суд враховує заяву представника позивача, належне повідомлення відповідача ОСОБА_3 і третьої особи та положення частини першої статті 223 ЦПК України, а також те, що відповідач ОСОБА_4 помер.

Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом порядку. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 49, частини першої статті 206 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Так, як встановлено судом, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в інтересах якої позивач звернувся до суду, на час розгляду справи судом досягла повноліття та втратила правовий статус дитини.

Враховуючи зазначене, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що відмова представника позивача від позову у частині позбавлення батьківських прав відповідача ОСОБА_3 щодо її доньки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не суперечить вимогам закону і не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів, а тому приймається судом, у зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю з підстав, передбачених пунктом 4 частини першої статті 255 ЦПК України.

Крім цього, як убачається із копії свідоцтва про смерть, відповідач ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Згідно із частиною четвертою статті 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також у інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі як правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує у цивільному судочинстві участь останнього.

Відтак, смерть фізичної особи як підстава для процесуального правонаступництва має універсальний характер. У тих випадках, коли матеріальні правовідносини тісно пов`язані з особою суб`єкта, правонаступництва матеріального, а відтак, і процесуального не може бути.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 1219 ЦК України не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема особисті немайнові права.

Тобто, вимоги про позбавлення батьківських прав не допускають процесуального правонаступництва.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

На підставі вище викладеного, суд дійшов висновку, що провадження по справі у частині заявлених позовних вимог до ОСОБА_4 підлягає закриттю на підставі пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України.

Оскільки, провадження у справі щодо позовних вимог Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області про позбавлення батьківських прав відповідача ОСОБА_3 щодо її доньки ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та щодо позовних вимог до ОСОБА_4 , закрито, розгляд позовних вимог Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в інтересах дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області про позбавлення батьківських прав, підлягає розгляду у загальному порядку.

Керуючись статтями 49, 255, 353-354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

прийняти відмову представника позивача Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, в інтересах ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських прав, та закрити у цій частині провадження у справі на підставі пункту 4 частини першої статті 255 ЦПК України.

Провадження у справі у частині позовних вимог Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в інтересах дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських прав, закрити на підставі пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України.

Позовні вимоги Органу опіки та піклування Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в інтересах дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Служба у справах дітей Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області, про позбавлення батьківських прав, - розглядати у загальному порядку.

Роз`яснити позивачу положення частини другої статті 256 ЦПК України, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її винесення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О.П. Лукач