Справа № 177/873/22
Провадження № 2/177/605/22
Р І Ш Е Н Н Я

(заочне)

Іменем України

21 листопада 2022 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Березюк М. В.

за участі: секретаря Баля А. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

18.08.2022 позивача звернулася до суду з позовом, в якому просила суд розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 25.12.2009 року виконавчим комітетом Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 7.

Вказувала, що від шлюбу вони з відповідачем мають двох неповнолітніх дітей ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на даний час проживають з позивачем та перебувають на її утриманні. Як зазначає позивач, причиною розпаду сім`ї є різні характери та різні погляди на життя, виховання дітей, у зв`язку з чим сторони з січня 2022 року перестали проживати як сім`я та вести спільне господарство. Позивач просила не застосовувати заходи примирення подружжя та шлюб між нею і відповідачем розірвати.

Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, від представника позивача на адресу суду 21.11.2022 надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Не заперечувала проти заочного розгляду справи.

Відповідач про час та місце розгляду повідомлявся у встановленому законом порядку, за зареєстрованим місцем проживання, але до суду повторно не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, відзиву не надав.

Зі згоди представника позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у ній доказів, що відповідає положенням ч.4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 25.12.2009 рокувиконавчим комітетом Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 7 сторони зареєстрували шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 ( а.с.4).

У зв`язку з реєстрацією шлюбу позивач змінила дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 » (а.с. 4).

Як вказувала позивач та не заперечив відповідач, в період фактичних шлюбних відносин та в період шлюбу у сторін народилися спільні діти - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копіями відповідних свідоцтв про народження ( а.с.5,6).

Позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки збереження шлюбу суперечить її інтересам та інтересам їх спільних дітей.

Відповідач до суду повторно не з`явився, своєї думки щодо розірвання шлюбу не висловив, доводи позивача щодо причин розірвання шлюбу та неможливості його збереження не спростував.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно з ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд не застосовує положення ст. 111 Сімейного кодексу України, оскільки в судовому засіданні зібрано достатньо доказів, які підтверджують, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими, подальше спільне проживання суперечить інтересам позивача.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В заяві про розірвання шлюбу позивачка зазначила про те, що після розірвання шлюбу просить суд залишити їй прізвище « ОСОБА_6 », яке вона змінила з прізвища « ОСОБА_5 » під час державній реєстрації шлюбу ( а.с. 3).

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що шлюб між подружжям існує лише формально, шлюбні відносини та ведення спільного господарства між ними припинено на час звернення позивача до суду із позовом, позивач наполягає на розірванні шлюбу, тому суд приходить до висновку, що зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача. Тому шлюб, зареєстрований між сторонами виконавчим комітетом Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 7 підлягає розірванню.

Позивачу після розірвання шлюбу залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Оскільки позов ОСОБА_1 задоволено, суд керуючись ч.1 ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені нею та документально підтверджені судові витрати в розмірі 992,40 грн., що відповідає положенням п. 3 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст. ст. 10-13, 76-81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 263-265, 280-282, суд, -

У Х В А Л И В:

Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований виконавчим комітетом Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, актовий запис № 7 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_6 ».

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок, в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя М.В. Березюк