"10" листопада 2022 р. Справа № 363/4168/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.,

за участю секретаря Рева В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Євген Михайлович, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , 01 жовтня 2021 року звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з позовною заявою до ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Є.М., приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул І.І. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

04 жовтня 2021 року ухвалою Вишгородського районного суду Київської області заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено. Зупинено стягнення, що було відкрито постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Крегул І.І. за №66457568 від 10.08.2021 року, на підставі виконавчого документу виконавчого напису, зареєстрованого в реєстрі за №146885 від 11.06.2021 року, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області 04 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

В судові засідання, призначені на 20 вересня 2022 року та 10 листопада 2022 року позивач повторно не з`явився, про поважність причин не явки суд не повідомляв, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, до суду не звертався, що було підставою перенесення розгляду справи.

Про день, час та місце судових засідань за вказаною у позовній заяві адресою для листування, а також за допомогою SMS повідомлення, позивач повідомлений.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини встановлено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Системний аналіз вказаної норми процесуального закону свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Отже, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки). Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом.

У зв`язку із наведеним вище, враховуючи, що позивач не з`явився у судове засідання без поважних причин, повідомлений судом про час та місце розгляду справи, та не цікавиться провадженням у його справі, із заявою про розгляд справи у відсутність позивача, останній до суду не звертався, суд приходить до висновку про те, що поданий позов підлягає залишенню без розгляду.

Крім того, відповідно до вимог ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Частиною 8 статті 158 ЦПК України встановлено, що у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, враховуючи приписи статті 158 ЦПК України, суд приходить до висновку про скасування заходів забезпечення позову вжиті ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.10.2021 року, заходи забезпечення позову вжиті вищевказаною ухвалою суду зберігають свою дію до набрання законної сили даної ухвали суду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 158, 257, 353, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Остапенко Євген Михайлович, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 04.10.2021 року, зберігають свою дію до набрання законної сили даної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її оголошення.

Суддя О.Д.Рудюк