С права №639/6841/21
Провадження №2/639/899/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2022 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Рубіжного С.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання бездіяльність протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання бездіяльність протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії. В позовній заяві ОСОБА_1 просив суд визнати протиправною бездіяльність Зайцевої Н.А., яка полягає у відмові надати йому: копію свідоцтва про смерть його батька ОСОБА_3 , копію пенсійного посвідчення ОСОБА_3 , копію ідентифікаційного податкового номеру. Просить суд зобов`язати відповідача надати позивачу вищезазначені документи для оформлення пенсії у зв`язку з втратою годувальника.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 16 листопада 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання бездіяльність протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху.

Надано строк для усунення вказаних недоліків, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Копія ухвали була направлена позивачу поштою, за адресою, яка вказана позивачем в його позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , вперше 16.11.2021 року та вдруге 14.01.2022 року у зв`язку із неотриманням копії ухвали.

Однак конверти з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення були повернуті до суду 06.01.2022 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», від 23.02.2022 року з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

З моменту повернення копій документів суду та до теперішнього часу вказані в ухвалі недоліки позовної заяви не виправлені, що свідчить про пропуск десятиденного строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. (ч.1 ст.131 ЦПК України)

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є рішення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Відповідно до п. 6, 7 ч. 2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Станом на 24 листопада 2022 року позивач не усунув недоліки, що викладені в ухвалі суду від 16 листопада 2021 року.

Матеріали справи свідчать про те, що з часу подання позову ОСОБА_1 жодним чином не цікавився рухом справи та стадіями розгляду справи, не отримує процесуальні документи, направлені на його адресу, не повідомляє про зміну місця проживання, не вчиняє будь-яких дій, що свідчили б про зацікавленість у розгляді поданого позову.

Згідно ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання бездіяльність протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії підлягає поверненню позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185 ЦПК України,суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання бездіяльність протиправною, та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 24.11.2022.

Суддя С.О. Рубіжний