Справа № 538/861/22
Провадження № 2/538/287/22
У Х В А Л А
18 листопада 2022 року м. Лохвиця
Лохвицький районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Цімботи Л.Г., з участю секретаря судового засідання Дробот О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Остапенка Андрія Ігоровича про прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» про визнання незаконним та скасування рішення та об`єднання з первісним позовом у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення вартості активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії,
19.07.2022р. АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, і просить стягнути з відповідача на користь АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» вартість активної електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 31 150 грн. 78 коп.
Ухвалою від 21.09.2022 р. вказану позовну заяву було прийнято до розгляду, та відкрито провадження у справі, а також постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, призначено справу до судового розгляду на 9 год 30 хв 18 жовтня 2022р.
18.10.2022 р. до суду від представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Остапенка А.І. надійшов відзив на позовну заяву з доданими документами, а також зустрічний позов про визнання незаконним та скасування рішення.
В судовому засіданні 18 жовтня 2022 р. представник відповідача повідомив, що ним на адресу АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» направлено відзив на позовну заяву з додатками, проте на час проведення засідання, як було з`ясовано судом, вказані заяви до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» не надійшли в зв`язку з чим представник позивача заявив клопотання про відкладення судового засідання, яке було задоволено.
В судовому засіданні 18.11.2022 р. адвокатом було усно заявлено клопотання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження з первісним, а також просив перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Представник АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» з приводу заявленого клопотання покладався на розсуд суду, зазначив, що копії зустрічного прозову він не має, тому надати якісь міркування, заперечення та доводи з цього приводу не може.
Суд розглянувши вищевказане клопотання дійшов таких висновків.
Відповідно до положень ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Натомість ст. 44 ЦПК України містить положення про те, що
1. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
2. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:
1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;
2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;
3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;
4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;
5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.
3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
Відповідно до позиції КЦС ВС, викладеної в Ухвалі від 13.10.2021 по справі № 707/1491/21 зловживання процесуальними правами - це цивільне процесуальне правопорушення, яке характеризується умисними недобросовісними діями учасників цивільного процесу (їх представників), що спричиняють порушення процесуальних прав інших учасників цивільного процесу (їх представників), з метою перешкоджання гарантованому у пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правосуддю, що є підставою для застосування судом процесуальних санкцій (позбавлення права на процесуальну дію або застосування судом інших негативних юридичних наслідків, передбачених законом).
Зловживання правами характеризуються умислом, спрямованим на порушення порядку цивільного судочинства.
Характерними ознаками зловживання процесуальними правами є: формальне, непропорційне використання процесуального права всупереч легітимній меті, з якою це право встановлено нормами цивільного процесуального права, недобросовісність дій, умисний характер, завідома несумлінність.
Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються з видимістю реалізації законних прав особи.
З аналізу наведених норм вбачається, що зловживанням правами можуть бути визнані дії учасника процесу, які формально хоча й передбачені серед його повноважень та прав, однак здійснюються ним не з метою досягнення передбаченого законом процесуального результату, а з метою взагалі перешкоджання розгляду справи.
Ознаками зловживання процесуальними правами є: недобросовісність; нечесність; відсутність відкритості поведінки; відсутність поваги до інтересів іншої сторони договору або відповідних правовідносин. Це підтверджується постановою Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 листопада 2019 року у справі N 337/474/14.
Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.
Судом встановлено, що представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву і одночасно зустрічний позов, які є практично ідентичними за змістом.
За обставин, викладених вище, суд визнає дії представника відповідача щодо подання зустрічного позову зловживанням процесуальними правами, оскільки такі дії, вважає суд, спрямовані виключно на затягування розгляду справи, яка до речі є малозначною в розумінні п. 1 ч. 6 ст 19 ЦПК України, і ніяким чином не спрямовані на виконання завдань цивільного судочинства щодо своєчасного розгляду справи, визначеними ст. 2 ЦПК України та виконання обов`язку, визначеному п. 2 ч. 2 ст. 43 ЦПК України.
Отже, суд доходить висновку, що в даному випадку, коли справа за позовом АТ «Полтаваобленерно» є малозначною, об`єднання вимог є недоцільним і подання позову про визнання незаконним та скасування рішення, як зустрічного, є, на думку суду, зловживанням правами, в задоволенні клопотання представника відповідача про прийняття зустрічного позову та об`єднання вимог слід відмовити, а зустрічну позовну заяву повернути представнику відповідача ОСОБА_1 адвокату Остапенку А.І.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 19, 43, 44, 193, 194 суд,
п о с т а н о в и в :
У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Остапенка Андрія Ігоровича про прийняття зустрічного позову та об`єднання з первісним позовом - відмовити.
Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 від імені та в інтерсах якої діє адвокат Остапенко Андрій Ігорович, до Акціонерного товариства «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» про визнання незаконним та скасування рішення повернути представнику відповідача ОСОБА_1 - адвокату Остапенку Андрію Ігоровичу.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Лохвицького

районного суду Л.Г.Цімбота