УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"04" листопада 2022 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Маслак В.П.,

за участі секретаря судового засідання Репікової З.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Житомира цивільну справу №296/10425/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, третя особа ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа за вказаною позовною заявою, де ОСОБА_1 просить:

- визнати за нею в порядку спадкування право власності на 20,5/100 частини будинку АДРЕСА_1 ;

- виділити в натурі 20,5/100 частини будинку АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати ОСОБА_2 не чинити їй перешкод в користуванні 20,5/100 частини будинку АДРЕСА_1 ;

- стягнути з відповідача на її користь усі судові витрати.

Під час судового розгляду справи 30 серпня 2022 року і 04 листопада 2022 року позивач, яка була повідомлена про дату, час і місце розгляду (а.с.79, 87), у судове засідання не з`явилась, не надала заяви про розгляд справи за її відсутності.

ОСОБА_1 01 листопада 2022 року надіслала на адресу суду лист з проханням перенесення судового розгляду справи на не визначений термін, у зв`язку з її перебуванням за межами України як тимчасово переміщена особа (а.с.163).

З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено, позивач в судове засідання не з`явилась та її неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача до суду не надходили.

Заява ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи, у зв`язку з її перебуванням за межами України, не підписана ЕЦП позивача та не містить доказів про поважні причини неявки останньої до суду.

На сьогоднішній день підстав для продовження розгляду справи суд не вбачає, оскільки позивач повторно не прибула у судове засідання та не забезпечила явку свого представника.

За нормами ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

За викладених обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною її неявкою в судове засідання, а також відсутністю заяви про розгляд справи за її відсутності, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію позивача з приводу заявлених нею вимог на час розгляду справи.

Згідно із ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.44, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, третя особа ОСОБА_3 - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Житомирському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. П. Маслак