Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" листопада 2022 р. Справа № 608/2686/21

Номер провадження2/608/15/2022

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді Запорожець Л. М.

з участю секретаря с/з Фаштиковської М.І.

представника позивача адвоката Захарчука Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чортків справу цивільного судочинства за позовом ОСОБА_1 ( представник адвокат Захарчук Ю.В.) до Чортківської міської ради Тернопільської області про скасування рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради Тернопільської області від 18 червня 2021 року № 525 «Про затвердження комісійного акту ОСОБА_1 щодо порушення межі земельної ділянко площею 0,0999 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка)» по АДРЕСА_1 », -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 (представник адвокат Захарчук Ю.В.) звернувся до суду з позовом до Чортківської міської ради Тернопільської області про скасування рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради Тернопільської області від 18 червня 2021 року № 525 «Про затвердження комісійного акту ОСОБА_1 щодо порушення межі земельної ділянко площею 0,0999 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка)» по АДРЕСА_1 » посилаючись на те, що раніше була розроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі ( на місцевості), для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 , яка є в користуванні ОСОБА_1 .

09 квітня 2021 року ОСОБА_2 на підставі доручення від ОСОБА_1 , звернулась із заявою в Чортківську міську раду, про визначення меж земельної ділянки ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 , власник суміжної земельної ділянки з земельною ділянкою ОСОБА_1 , відмовляється погодити межі земельних ділянок.

22 квітня 2021 року земельна комісія Чортківської міської ради провела обстеження земельної ділянки площею 0,0786 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий №:02:001:0823 і є у приватній власності ОСОБА_3 і земельну ділянку ОСОБА_1 , площею 0, 0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. За результатами обстеження земельних ділянок комісія відмовила у погодженні межі між земельними ділянками ОСОБА_1 і ОСОБА_3 .

18 червня 2021 року сімнадцята сесія восьмого скликання Чортківської міської ради прийняла рішення №525, яким затвердила акт комісії від 19.05. 2021 року, щодо порушення межі по АДРЕСА_1 і відмовила ОСОБА_1 погодженні межі земельної ділянки площею 0,0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 замість суміжного землекористувача ОСОБА_3 .

18 червня 2021 року сімнадцята сесія восьмого скликання Чортківської міської ради рішенням від 18 червня 2021 року №525, позбавила ОСОБА_1 , права на безоплатну приватизацію земельної ділянки площею 0,0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 .

На вказаній земельній ділянці розташований житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами який належить ОСОБА_1 . Для державної реєстрації права власності на житловий будинок господарські будівлі і споруди по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 необхідно зареєструвати право власності на земельну ділянку по АДРЕСА_1 .,

Статтею 14 Конституції України передбачено, що право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до частин першої, другої статті 78 ЗК України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Вважає рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради від 18 червня 2021 року №525 незаконним та таким, що порушує його права , оскільки стадія погодження меж земельної ділянки при виготовлення землевпорядної документації є допоміжною. При цьому стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося. Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови. Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним. Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. Погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов`язкових технічних помилок. При цьому стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього зовсім не слідує, що у випадку7 відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося. Видається, що погодження полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови (якщо вони озвучені). Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним.

Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачі.

Захист судом прав на землю у цих відносинах здійснюється способами, визначеними статтями 16, 21, 393 ЦК, статтею 152 ЗК, у тому числі шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування.

Просить визнати незаконним та скасувати рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради Тернопільської області від 18 червня 2021 року № 525 «Про затвердження комісійного акту ОСОБА_1 щодо порушення межі земельної ділянко площею 0,0999 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) по АДРЕСА_1 ».

Представник відповідача Чортківської міської ради подав клопотання про розгляд справи без участі представника, при винесенні рішення покладається на суд, відзиву на позовну заяву не подано.

Суд, вислухавши представника позивача адвоката, враховуючи заяву представника відповідача, дослідивши письмові докази, приходить до висновку, що позов є підставним та підлягає до задоволення виходячи із наступного:

Позивачем було розроблена технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі ( на місцевості), для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 , яка є в користуванні ОСОБА_1 .

09 квітня 2021 року ОСОБА_2 на підставі доручення від ОСОБА_1 , звернулась із заявою в Чортківську міську раду, про визначення меж земельної ділянки ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. У зв`язку з тим, що ОСОБА_3 , власник суміжної земельної ділянки з земельною ділянкою ОСОБА_1 , відмовляється погодити межі земельних ділянок.

22 квітня 2021 року земельна комісія Чортківської міської ради провела обстеження земельної ділянки площею 0,0786 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий №:02:001:0823 і є у приватній власності ОСОБА_3 і земельну ділянку ОСОБА_1 , площею 0, 0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. За результатами обстеження земельних ділянок комісія відмовила у погодженні межі між земельними ділянками ОСОБА_1 і ОСОБА_3 .

18 червня 2021 року сімнадцята сесія восьмого скликання Чортківської міської ради прийняла рішення №525, яким затвердила акт комісії від 19.05. 2021 року, щодо порушення межі по АДРЕСА_1 і відмовила ОСОБА_1 погодженні межі земельної ділянки площею 0,0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 замість суміжного землекористувача ОСОБА_3 .

18 червня 2021 року сімнадцята сесія восьмого скликання Чортківської міської ради рішенням від 18 червня 2021 року №525, позбавила ОСОБА_1 , права на безоплатну приватизацію земельної ділянки площею 0,0999 га., для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташована по АДРЕСА_1 .

На вказаній земельній ділянці розташований житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами який належить ОСОБА_1 . Для державної реєстрації права власності на житловий будинок господарські будівлі і споруди по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 необхідно зареєструвати право власності на земельну ділянку по АДРЕСА_1 .,

Статтею 14 Конституції України передбачено, що право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до частин першої, другої статті 78 ЗК України право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради від 18 червня 2021 року №525 суд вважає незаконним та таким, що порушує права позивача, оскільки стадія погодження меж земельної ділянки при виготовлення землевпорядної документації є допоміжною.

При цьому, стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося.

Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт.

Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови.

Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають.

У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним. Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. Погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов`язкових технічних помилок.

При цьому, стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього зовсім не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося.

Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови (якщо вони озвучені). Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним.

Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачі.

Захист судом прав на землю у цих відносинах здійснюється способами, визначеними статтями 16, 21, 393 ЦК, статтею 152 ЗК, у тому числі шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування.

Вказана позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 28 березня 2018 року у своїй постанові в цивільній справі № 681/1039/15-ц, у якій зазначено, що «стадія погодження меж земельної ділянки при виготовлення землевпорядної документації є допоміжною».

При цьому стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося. Погодження меж полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови. Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним. Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачів. Погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов`язкових технічних помилок. При цьому стаття 198 ЗК України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього зовсім не слідує, що у випадку7 відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документа - акту погодження меж - слід вважати, що погодження меж не відбулося. Видається, що погодження полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акту, а із мотивів відмови (якщо вони озвучені). Якщо такими мотивами є виключно неприязні стосунки - правового значення вони не мають. У разі виникнення спору сама по собі відсутність погодження меж не є підставою для того, щоб вважати прийняте рішення про приватизацію незаконним.

Підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Непогодження меж земельної ділянки із суміжними власниками та землекористувачами не може слугувати підставою для відмови відповідної місцевої ради в затвердженні технічної документації, за умови правомірних дій кожного із землекористувачі.

Відповідно до положень статті 55 Закону України від 22 травня 2003 року № 858-ІV «Про землеустрій», встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) здійснюється відповідно до відомостей Державного земельного кадастру, матеріалів Державного фонду документації із землеустрою та оцінки земель, матеріалів топографо-геодезичних робіт.

За змістом статті 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин належить, зокрема, і вирішення земельних спорів.

Частинами першою, третьою статті 158 ЗК України визначено, що земельні спори вирішуються судами, органами місцевого самоврядування та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Органи місцевого самоврядування вирішують земельні спори у межах населених пунктів щодо меж земельних ділянок, що перебувають у власності і користуванні громадян, та додержання громадянами правил добросусідства, а також спори щодо розмежування меж

районів у містах.

У разі незгоди власників землі або землекористувачів з рішенням органів місцевого самоврядування, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, спір вирішується судом (частина четверта, п`ята статті 158 ЗК України).

Згідно із частиною першою статті 4 ЦІЖ України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Правила визначення компетенції судів щодо розгляду цивільних справ передбачено в статті 19 ЦПК України: суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

У пункті 7 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» вказано, що земельні відносини, суб`єктами яких є фізичні чи юридичні особи, органи місцевого самоврядування, органи державної влади, а об`єктами - землі у межах території України, земельні ділянки та права на них, у тому числі на земельні частки (паї), регулюються земельним і цивільним законодавством на принципах забезпечення юридичної рівності прав їх учасників, забезпечення гарантій прав на землю (стаття 1 ЦК, статті 2, 5 Земельного кодексу України; далі - ЗК). Захист судом прав на землю у цих відносинах здійснюється способами, визначеними статтями 16, 21, 393 ЦК, статтею 152 ЗК, у тому числі шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування.

Відповідно до цього спори, що виникають із земельних відносин, у яких хоча б однією зі сторін є фізична особа, незважаючи на участь у них суб`єкта владних повноважень, згідно зі статтею 19 ЦПК розглядаються в порядку цивільного судочинства. Це стосується, наприклад, позовів про визнання, недійсними рішень органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування щодо видання дозволу на виготовлення (розроблення) проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, вирішення інших питань, що відповідно до закону необхідні для набуття і реалізації права на землю, про надання чи передачу земельної ділянки у власність або користування чи не вирішення цих питань, припинення права власності чи, і користування землею (статті 116, 118, 123, 128, 131, 144, 146, 147, 149, 151 ЗК та інші), крім спорів, передбачених частиною першою статті 16 Закону України від 17 листопада 2009 року № 1559 -VІ "Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності", про цивільну відповідальність за порушення земельного законодавства (статті 210, 211 ЗК), про повернення самовільно зайнятих земельних ділянок (стаття 212 ЗК).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 Цивільного Кодексу України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади АРК або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

У ч. 1 ст. 393 Цивільного кодексу України вказано, що правовий акт органу державної влади, органу влади АРК або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника. За позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується.

Керуючись ст. 14 Конституції України, ч. 1 ст. 21, ч. 1 ст. 393 Цивільного Кодексу України, ст.ст. 12, 78, 152, 158 Земельного Кодексу України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст. 5, 13, 76, 81, 89, 141, 258, 259, 263, 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд,--

ВИРІШИВ:

Позов задоволити.

Визнати незаконним та скасувати рішення сімнадцятої сесії восьмого скликання Чортківської міської ради Тернопільської області від 18 червня 2021 року № 525 «Про затвердження комісійного акту ОСОБА_1 щодо порушення межі земельної ділянко площею 0,0999 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) по АДРЕСА_1 ».

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги Тернопільському апеляційному суду через Чортківський районний суд Тернопільської області протягом протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складення повного судового рішення 24 листопада 2022 року.

Суддя/підпис/

Копія вірна:

Оригінал рішення знаходиться в матеріалах справи № 608/2686/21

Рішення набрало законної сили " " _________________ року.

Суддя: Л. М. Запорожець

Копію рішення видано " " _________________ року.

Секретар: