Провадження № 2/756/1733/22
I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 листопада 2022 року м. Київ
Оболонський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Белоконної І.В.,
за участі секретаря - Мушкетик І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 , про усунення перешкоду у спілкуванні з онуком та прийняття участі у його вихованні, -
Позивач ОСОБА_1 через свого представника звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 не чинити їй перешкоди у спілкуванні з онуком ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Окрім того, просить суд визначити способи участі позивача ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом спілкування з ним у такому порядку:
- у перші та треті вихідні кожного місяця з 19:00 п`ятниці до 17:00 неділі;
- під час осінніх та весняних канікул протягом трьох днів, за попередньою домовленістю сторін;
- під час зимових канікул, протягом десяти днів, за попередньою домовленістю сторін;
- спільний літний відпочинок, протягом тридцяти днів, за попередньою домовленістю сторін.
У обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що малолітній син відповідача ОСОБА_4 є її онуком, однак відповідач чинить їй перешкоди у спілкуванні з дитиною.
Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 05 листопада 2021 року відкрито загальне позовне провадження по справі.
Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце повідомлявся належним чином, надав відзив, в якому у задоволенні позовних вимог просив відмовити у повному обсязі з тих підстав, що у його малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з позивачем постійно виникають конфліктні відносини. Остання вчиняє фізичне та моральне насильство відносно дитини, тому відповідач вважає недоцільним їхні спільні зустрічі.
Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі.
Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної у м. Києві державної адміністраціїу судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі.
Третя особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином.
Заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити частково.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Малолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є сином відповідача та онуком позивача.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.
Згідно ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Згідно ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.
Частинами 1, 2 ст. 159 СК України встановлено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.
З висновку Оболонської РДА в м. Києві № 104-4936 від 28.09.2022 про визначення способів участі позивача у вихованні малолітнього онука, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вбачається, що орган опіки та піклування Оболонської РДА в м. Києві рекомендує суду визначити способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом спілкування з ним у такому порядку:
- перші півроку спілкування має відбутись на базі Оболонського районного в місті Києві центру соціальних служб, в присутності психолога, раз на тиждень протягом двох годин;
- після налагодження спілкування бабусі з онуком, зустрічі проводити у першу та третю суботу і другу та четверту неділю місяця з 10:00 до 13:00, з обов`язковим поверненням дитини до батька.
Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.
Враховуючи вищенаведені норми законодавства та встановлені факти, беручи до уваги висновок органу опіки та піклування Оболонської РДА в м. Києві, суд вважає правильним та доцільним задовольнити позов частково та визначити способи участі позивача у вихованні малолітнього онука у порядку, що рекомендований третьою особою.
На підставі викладеного, ст. 19, 141, 153, 159, 161, 257, 263 СК України, ст. 1, 15, 16 Закону України «Про охорону дитинства», керуючись ст. 4-5, 12-13, 263-265, ЦПК України, суд -
Позов - задовольнити частково.
Визначити способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітнього онука, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом спілкування з ним у такому порядку:
- перші півроку спілкування має відбутись на базі Оболонського районного в місті Києві центру соціальних служб, в присутності психолога, раз на тиждень протягом двох годин;
- після налагодження спілкування бабусі з онуком, зустрічі проводити у першу та третю суботу і другу та четверту неділю місяця з 10:00 до 13:00, з обов`язковим поверненням дитини до батька.
У іншій частині позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя,- Белоконна І.В.