Справа № 757/4405/21-ц
Провадження № 2/761/9019/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2022 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Романишеної І.П.

за участю секретаря Решти Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кисельова Надія Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2021 року позивач звернулася до Печерського районного суду м.Києва з позовною заявою, у якій просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька, оскільки позивач у 6-місячний термін з дня смерті батька до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталася у зв`язку з тим, що її батько ОСОБА_2 помер на території непідконтрольній українській владі та позивач змушена була встановити факт смерті батька у судовому порядку та отримати свідоцтво про смерть державного зразку. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, а тому звернулася до суду з цим позовом.

Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 29 січня 2021 року цивільну справу, передано до Шевченківського районного суду м.Києва за підсудністю.

Ухвалою до Шевченківського районного суду м.Києва від 04 липня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовче засідання.

На підставі ухвали суду від 18 серпня 2022 року прийнято рішення про закриття підготовчого провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач, представник відповідача та третя особа у судове засідання не з`явилися. Позивачем подано до суду заяву, згідно якої просить розглянути справу у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.

Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Померлий ОСОБА_2 є батьком позивача ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 , які містяться в матеріалах справи.

26 лютого 2019 року Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління у м.Києві було відмовлено позивачу у проведені державної реєстрації смерті ОСОБА_2 , оскільки нею був пред`явлено документ, виданий на території України, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження.

З огляду на вказану відмову, позивача була змушена звернутися до Дніпровського районного суду м.Києва для встановлення факту смерті її батька. Рішенням Дніпровського районного суду м.Києва від 07 березня 2019 року справа №755/3864/19 був встановлено факт смерті ОСОБА_2 , громадянина України, уродженця м.Краснодон, Луганської області, Україна, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м.Молодогвардійськ, Луганської області, Україна, причиною смерті якого є хронічна серцева недостатність ІІІ, дифузний кардіосклероз.

На підставі вказаного рішення позивач, отримала свідоцтво про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 , актовий запис №1557 від 10.07.2019 року.

Відповідно до копії Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25 липня 2019 року № 255/02-31, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кисельовою Н. В. відмовлено позивачу у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про спадщину після померлого батька, ОСОБА_2 , 1948 року народження, оскільки ОСОБА_1 пропущений строку для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України.

Так, за загальним правилом, наведеним у статтях 15, 16 ЦК України, кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених у ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

В силу статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом частин першої та другої статті 1220, частиною першою статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Здійснення права на спадкування у повній мірі залежить від прийняття спадкоємцями спадщини у порядку, визначеному главою 87 (статті 1268-1287) ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Частина перша статті 1270 ЦК України встановлює строк для прийняття спадщини, який складає шість місяців і починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частин першої та третьої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 вказаного Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Однак, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 17 жовтня 2018 року у справі №681/203/17 роз`яснив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 визначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, - частина перша статті 81 ЦПК України

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом на підставі зібраних та перевірених у судовому засіданні письмових доказів у їх сукупності та взаємозв`язку встановлені поважні причини пропуску позивачем визначеного законом строку для прийняття спадщини після смерті батька, оскільки останній помер на тимчасово окупованій території України, що як наслідок було підставою для позивача звернутися до суду про встановлення факту смерті, з метою отримання свідоцтва про смерть встановленого зразка. Вказана обставина свідчить про істотні труднощі для вчинення позивачем активних дій, пов`язаних із прийняттям спадщини після смерті свого батька.

З огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши надані в силу положень статті 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що наявні всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвалюючи рішення у справі у відповідності до статті 141 ЦПК України, суд повинен вирішити питання судових витрат. Позивач у позовній заяві не просить стягнути з відповідача судові витрати, тому при ухваленні рішення суд не вирішує питань про стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 12, 13, 76-81, 89, 247, 258, 259, 264, 265, 354-355 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Територіальної громади м.Києва в особі Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кисельова Надія Володимирівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,- задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 додатковий строк - 3 (три) місяці після вступу рішення в законну силу для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення а бо складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Реквізити сторін:

ОСОБА_1 : місце реєстрації АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

Територіальна громада м.Києва в особі Київської міської ради: місцезнаходження м.Київ, вул. Хрещатик, буд. 36, ;

Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кисельова Надія Володимирівна: місцезнаходження: м.Київ, вул. Велика Васильківська, буд.79, прим. №1.

Повний текст рішення складено 04 листопада 2022 року.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА