КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 755/5938/20 Головуючий у 1 інстанції: Катющенко В.П.
У Х В А Л А

31 жовтня 2022 року м.Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Савченка С.І., розглянувши матеріали апеляційної скарги позовом ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Державного підприємства «Українська студія телевізійних фільмів «Укртелефільм» про стягнення заборгованості із заробітної плати, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ДП «Українська студія телевізійних фільмів «Укртелефільм» про стягнення заборгованості із заробітної плати задоволено частково.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 05 вересня 2022 року представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Глазков Є.С. подав (направив поштою) безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, яка не відповідала вимогам п.3 ч.4 ст.356 ЦПК України, оскільки не оплачена судовим збором у встановленому законом розмірі.

У зв`язку із поданням апеляційної скарги матеріали справи №755/5938/20 витребувані із суду першої інстанції, 26 жовтня 2022 рокунадійшли до Київського апеляційного суду та 27 жовтня 2022 року передані судді Савченку С.І. для розгляду.

У прохальній частині апеляційної скарги представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Глазков Є.С. ставить питання про звільнення позивачки від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги. Клопотання мотивоване тим, що у своїх позовних вимогах позивачка ОСОБА_1 просить стягнути середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні (ст.117 КЗпП України), а також відшкодувати моральну шкоду за невиплачену тривалий час заробітну плату, що є порушення трудових прав позивача (ст.2371 КЗпП України). Тобто, позивач звернувся до суду з позовом, предметом якого є захист трудових прав, що є самостійною умовою для звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до положень п.3 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір».

Розглянувши клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Глазкова Є.С., вивчивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання з таких міркувань.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст.8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, будь яких доказів на підтвердження того, що майновий стан скаржника перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Глазков Є.С. не надав, а наведені у клопотанні підстави не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, а тому враховуючи, що безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом, клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, скаржнику необхідно подати до суду належні та допустимі докази про його майновий стан та про неможливість сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі, а саме відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків Державної фіскальної служби України за попередній 2021 рік, докази наявності чи відсутності на праві власності нерухомого майна, докази наявності чи відсутності на праві власності рухомого майна, розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо, або сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги.

Апеляційний суд звертає увагу позивачки та її представника, що єдиним органом, який має повну інформацію про розмір отриманого доходу фізичної особи за 2021 рік, є Державна податкова служба України, де міститься повна інформація про суми отриманих доходів фізичних осіб.

У відповідності до вимог п.п. «1.1» «1.6» ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

При цьому, позовна вимога щодо відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі, що узгоджується із правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2018 року у справі №761/11472/15-ц (провадження № 61-23674св18).

З матеріалів справи вбачається, що позивачка ОСОБА_1 звернувшись до суду із вказаним позовом, заявила вимоги майнового характеру щодо стягнення з відповідача середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 312 959,16 грн. та моральної шкоди за невиплачену тривалий час заробітну плату у розмірі 80 967 грн., які підлягали сплаті судовим збором у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на момент подання позову становило 3 939,26 грн. (312 959,16 + 80 967 = 393 926,16 х 1% = 3 939,26).

Отже, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду відповідно до вимог п.п. «1.1» «1.6» ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» становить 5 908,89 грн.(3 939,26х150% = 5 908,89 грн.).

Згідно реквізитів рахунку станом на 2022 рік для сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції до Київського апеляційного суду оплата коштів має здійснюватися за наступними платіжними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином: *;101;_____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______(ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____(Дата оскаржуваного рішення) по справі _____(Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Згідно приписів ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу про залишення без руху.

За таких обставин, апеляційну скаргу ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши скаржниці строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду у сумі 5 908,89 грн., або надати суду належні та допустимі докази, які б давали суду підстави для звільнення від сплати судового збору чи його зменшення відповідно до положень ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.185, 357 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2022 року залишити без руху та надати десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга буде вважатись неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.І. Савченко