Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
У Х В А Л А

2 листопада 2022 року місто Київ

справа №753/337/16-ц

провадження№22-ц/824/11646/2022

Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача Шкоріної О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Скубою Миколою Миколайовичем, на заочне рішення Дарницького районного суду м.Києва від 22 вересня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 22 вересня 2016 року задоволені позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Укрсоцбанк" 293 693,90 доларів США, що еквівалентно 7 033 406,74 грн. в рахунок стягнення заборгованості за кредитними договорами №39.29-50/1067к від 14 грудня 2007 року та №39.29-55/015к від 29 січня 2008 року.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ "Укрсоцбанк" 105 501,11 грн. судового збору.

Ухвалою Дарницького районного суд ум. Києва від 27 січня 2022 року залишено без задоволення заяву представника відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 22 вересня 2016 року.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. 26 вересня 2022 року подав апеляційну скаргу, в порядку ст.355 ЦПК України, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 6 жовтня 202 року з Дарницького районного суду м.Києва витребувана справа №753/337/16-ц за позовом ПАТ "Укрсоцбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

18 жовтня 2022 року з Дарницького районного суду м.Києва до суду апеляційної інстанції надійшла цивільна справи № 753/337/16-ц.

Апеляційна скарга подана представником відповідача ОСОБА_1 - адвокатом Скубою М.М. після закінчення установлених процесуальним законом строків.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. в апеляційній скарзі зазначає про те, що ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 27 січня 2022 року залишено без задоволення заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Касьяненка Д.Л. про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м.Києва від 22 вересня 2016 року. У зв`язку з введенням на території України воєнного стану 24 лютого 2022 року у зв`язку з початком військового вторгнення з боку Російської Федерації на територію України Президентом України підписано указ №64/2022 від 24 лютого 2022 року про введення воєнного стану в Україні. Через вибух який відбувся 25 лютого 2022 року поруч із Дарницьким районним судом м. Києва по вул. О.Кошиця 7, відбулось часткове пошкодження будівлі суду за адресою АДРЕСА_1 , в якій знаходяться усі канцелярії суду. У зв`язку з цим, було тимчасово, до відновлення безпечних умов, повністю припинено прийом громадян та учасників проваджень у приміщенні суду за вказаною адресою. На території м. Києва та Київської області були введенні обмеження, зокрема, але не виключно: робота міського громадського та міжміського транспорту здійснювалась за особливим графіком; діяли посилені комендантські години та були наявні проблеми в газопаливній сфері. Зазначені обставини суттєво вплину на порядок роботи суду та АО "Касьяненко і партнери".

Скаржник не отримував ухвалу суду. У зв`язку з введеним воєнного стану та здійсненням релокації суддів та АБ « Касьяненко і партнери» ухвала суду Адвокатським бюро отримана не була.

З 24 травня 2022 року ОСОБА_1 приймає участь у здійсненні заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій області та перебуває безпосередньо в районах зазначених заходів.

Зазначає, що рішення суду не було отримано скаржником, зважаючи на об`єктивні обставини, а з повним тексом рішення суду представник скаржника зміг ознайомитися лише 25 серпня 2022 року, а тому, на його думку, апеляційна скарга подається в строк.

В тексті апеляційної скарги представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення Дарницького районного суду м.Києва від 22 вересня 2016 року, вважає такий строк не пропущеним.

Разом з тим, обставини, на які посилається представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М., як на підставу того, що строк на апеляційне оскарження заочного рішення суду не пропущений є безпідставними та не ґрунтуються на нормах чинного цивільного процесуального закону.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до підпункту 13 пункту першого розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України судові рішення, ухвалені судами першої інстанції до набрання чинності цією редакцією Кодексу, набирають законної сили та можуть бути оскаржені в апеляційному порядку протягом строків, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно з ч.1 ст. 294 ЦПК України, в редакції 2004 року, що діяв до 15 грудня 2017 року, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

ЦПК України встановлює для відповідача особливий порядок оскарження заочного рішення - шляхом подання до суду, що його ухвалив, заяви про перегляд цього рішення (ст.284 ЦПК України), а також загальний порядок - апеляційне оскарження (ч. 4 ст. 287 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищенаведене, необхідно зазначити, що строк на апеляційне оскарження заочного рішення для відповідача обчислюється не з моменту ухвалення заочного рішення чи отримання його копії, а з дати постановлення ухвали про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При вирішенні питання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує процесуальну поведінку особи під час розгляду справи та після ухвалення судового рішення, обізнаність особи про розгляд справи у суді, поважність причин, якими обґрунтовується пропущення встановленого законом строку на апеляційне оскарження та їх доведеність, тривалість строку, який пройшов з часу ухвалення судового рішення, яке оскаржується апелянтом, сутність доводів апеляційної скарги та інші обставини, які мають істотне значення.

Вважаю, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. не може бути прийнята до розгляду Київським апеляційним судом, оскільки подана після закінчення строку на апеляційне оскарження.

В апеляційній скарзі представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду.

Згідно до ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою, в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Отже, оскільки апеляційна скарга на заочне рішення суду, подана адвокатом Скубою М.М. поза межами процесуального строку на апеляційне оскарження, апелянт не порушує питання про поновлення такого строку, оскільки вважає його не пропущеним, суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху, надавши строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення цієї ухвали, для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Крім цього, апеляційна скарга ОСОБА_1 не може бути прийнята Київським апеляційним судом до провадження, оскільки особою, яка подала апеляційну скаргу не надано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України).

В тексті апеляційної скарги адвокат Скуба М.М посилається на те, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору на підставі ст.22 Закону України "Про захист прав споживачів", оскільки останній є споживачем фінансових послуг.

Проте, апеляційний суд не приймає вказані доводи, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 22 Закону України " Про захист прав споживачів", споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Разом з тим, зазначена норма закону не може бути застосована до ОСОБА_1 , оскільки у цій справі він є відповідачем, а ПАТ "Укрсоцбанк" позивачем.

За таких обставин, відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 звільнений від сплати судового збору за подання апеляційної скарги в силу закону.

Крім того, 5 жовтня 2022 року на електронну пошту Київського апеляційного суду надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - адвокат Скуба М.М. про звільнення від сплати судового збору. Клопотання підписане за допомогою ЕЦП.

В обґрунтування клопотання зазначає, що з 24 травня 2022 року ОСОБА_1 приймає участь у здійсненні заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій області та перебуває безпосередньо в районах зазначених заходів. 31 січня 2020 року приватний виконавець Лановенко Л.О. відкрив виконавче провадження № 61123193 з примусового виконання рішення суду. Кожного місяця з заробітної плати старшого солдата ОСОБА_1 здійснюється стягнення, що вкрай негативно впливає на моральний стан скаржника. В умовах воєнного стану, надати будь-які документи статусу учасника бойових дій неможливо. Зазначає, що звернення банком стягнення на житло та автомобіль ОСОБА_1 , на які безпосередньо брались кредитні кошти у валюті та отримання банком незаконних рішень суду, які оскаржуються, в рахунок стягнення більше 11 000 000 грн. призвели до незаконного збагачення кредитора та негативно вплинули на майновий стан боржника.

З огляду на незадовільний матеріальний стан та героїчні дії військовослужбовця старшого солдата ОСОБА_1 у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, просить звільнити останнього від сплати судового збору.

Проте, зазначені обставини, без доведення їх належними та допустимими доказами не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини наголошує, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини у справі «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії» (рішення від 26 липня 2011 року) судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Адже невиправдано великий його розмір, який не враховує фінансове положення заявників, а розраховується на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору (зменшення його розміру) майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Твердження представника відповідача - адвоката Скуби М.М. про незадовільний матеріальний стан ОСОБА_1 , не можуть бути прийняті до уваги, оскільки зазначені обставини не підтверджені належними та достатніми доказами.

Жодних документів (довідка про доходи з Державної податкової служби (за 2021 рік, за період з 1 по 3 квартал 2022 року), довідка з Пенсійного фонду, довідка з служби соціального захисту, довідка про відсутність майна, довідка про пошкодження майна, тощо) на підтвердження обставин, які могли бути підставою для звільнення, відстрочення, розстрочення або зменшення сплати судового збору відповідачем ОСОБА_1 , адвокатом Скубою М.М. суду не надано.

Сама по собі участь ОСОБА_1 у здійсненні заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій області та перебуває безпосередньо в районах зазначених заходів, не дає підстав для прийняття відповідного рішення про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду.

На інші обставини, які могли бути підставою для звільнення від сплати судового збору апелянт не посилається.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення або зменшення розміру сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При зверненні до суду з позовом у 2015 році, позивач ПАТ "Укрсоцбанк" сплатив судовий збір в розмірі 105 501,11 грн. (а.с.43)

Відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції в повному обсязі.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідач має сплатити судовий збір в розмірі 158 251,66 грн. (105 501,11 грн. х 150 % ).

Враховуючи наведене, апелянт повинен сплатити судовий збір в розмірі 158251,66 грн. на реквізити Київського апеляційного суду: ГУК м. Києва у Солом`янському районі 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача: UA 0026010; Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходу бюджету 22030101 призначення платежу: судовий збір за позовом (за апеляційною скаргою), ((ПІБ) чи назва установи, організації), Київський апеляційний суд, адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, буд.2-а.

Платіжного документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, необхідно надати суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст. ст.185, 357 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Надати ОСОБА_1 строк десять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків:

- щодо виконання вимог ст.356 ЦПК України (надати платіжний документ про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону);

- щодо виконання вимог ст. 357 ЦПК України (подати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, з зазначенням підстав для поновлення строку).

Попередити, ОСОБА_1 та його представника - адвоката Скубу Миколу Миколайовича, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута особі, яка її подала.

Роз`яснити ОСОБА_1 та його представнику - адвокату Скубі Миколі Миколайовичу, що у випадку невиконання вимог ч.3 ст. 357 ЦПК України або визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, у відкритті апеляційного провадження може бути відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна