ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 619/1228/21 Номер провадження 22-ц/814/3669/22Головуючий у 1-й інстанції Калмикова Л.К. Доповідач ап. інст. Лобов О. А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя Лобов О.А.

судді: Дорош А.І., Триголов В.М.

розглянув в порядку письмового провадження без виклику учасників справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 08 червня 2021 року (час ухвалення судового рішення не зазначений, дата виготовлення повного текста судового рішення 11.06.2021р.) у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, апеляційний суд

у с т а н о в и в :

У березні 2021 року ОСОБА_2 звернулась до суду з вказаним позовом, просила змінити спосіб та розмір стягнення аліментів з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходів) відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на стягнення в твердій грошовій сумі у розмірі 4 000 грн на місяць, але не менше прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дати подання позову і до повноліття дитини. Допустити негайне виконання рішення суду у частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.11.2018р. з відповідача на користь позивача стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісяця на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з дня подачі позову, а саме: з 07.08.2018р.

Відповідач, з метою уникнення від обов`язку утримання своєї дитини шляхом мінімізації розміру аліментів, надав до органу виконавчої служби довідку з місця роботи - ТОВ "БК "РБТ" про отримання заробітної плати у сумі 1250,00 грн. Однак, достовірність даної довідки у позивача викликає сумніви, оскільки товариство знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідач фактично проживає у м.Дергачі.

На даний час, позивача звільнено з роботи за скороченням штату працівників і в нього відсутні будь-які інші доходи.

З 2008 року син хворіє на короткозорість очей, у зв`язку з чим кожні півроку необхідно проходити обстеження, що потребує значних додаткових витрат.

На даний час у позивача фактично відсутня можливість самостійно утримувати дитину.

Розмір фактично сплачуваних відповідачем аліментів не дозволяє здійснювати витрати на утримання дитини, зокрема, на лікування, придбання одягу, продуктів харчування, гармонійного розвитку дитини, тощо.

Відповідач працює неофіційно та отримує нерегулярний і мінливий дохід.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 08 червня 2021 року позов ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини задоволено.

Змінено спосіб стягнення аліментів, що визначений рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.11.2018р., стягувати з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 4 000.00 грн щомісяця, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в дохід Держави в розмірі 908.00 грн.

Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 26 липня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення цього ж суду від 08 червня 2021 року залишено без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить заочне рішення суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги стверджується, що суд першої інстанції не звернув увагу, що відповідач з 04.03.2021 року знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , та одночасно зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , а тому будь яку кореспонденцію, направлену судом за адресою, вказаною позивачем у позові, він фізично отримувати не мав можливості та не отримував і взагалі не знав про наявність у суді даної справи, отже не міг подати відзив на позовну заяву та пояснення в судовому засіданні.

Вказував, що він систематично та регулярно сплачує визначені судом аліменти в добровільному порядку. Крім сплати аліментів відповідач та його батьки (бабуся та дідусь ОСОБА_3 ) надають позивачці кошти на обстеження та лікування дитини. Він особисто дає позивачу в готівковій формі кошти на придбання одягу, взуття, оздоровлення, відпочинок та інші потреби.

Наголошував, що на даний час він перебуває на обліку у травматолога поліклінічного відділення №1 КНП «Дергачівська центральна лікарні» з діагнозом: післятравматичний остеохондроз грудного, поперекового відділів хребта із частими загостреннями, порушення функції хребта. Деформуючий післятравматичний остеортроз лівого культового суглобу. Наслідки осколкового перелому верхньої треті лівого стегна 1998 року. Стан після видалення селезінки у зв`язку з травматичним розривом 1998 року. Проходив курс лікування без значної позитивної динаміки і був направлений на МСЕК для визначення групи інвалідності.

Пояснював, що твердження позивача щодо недостовірності довідки з місця роботи спростовуються його трудовою книжкою, з якої вбачається, що він дійсно працював у ТОВ "БК "РБТ" дистанційно та був звільнений з роботи за угодою сторін, зараз він безробітній і перебуває у скрутному матеріальному становищі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.08.2021 року справу передано в провадження колегії суддів Харківського апеляційного суду.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12.10.2021 року відкрито провадження у справі.

Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовженого строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

Указом Президента України від 18.04.2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 05 серпня 2022 року справу передано до провадження колегії суддів під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 10 серпня 2022 року справу прийнято до провадження колегії суддів, під головуванням судді Лобова О.А., суддів учасників колегії Дорош А.І., Триголов В.М.. Справу призначено до судового розгляду.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 , вказуючи на необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В обґрунтування зазначала про належне повідомлення відповідача про день і час слухання справи по суті, шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада». Наголошувала, що відповідач приймав участь в судовому засіданні під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення і мав можливість надати свої заперечення та доводи.

Зазначала, що їх спільний син перебуває на її утриманні, проживає разом з нею, а нараховані державним виконавцем з жовтня 2020 року аліменти у розмірі 1197,50 грн унеможливлюють належне утримання, виховання та розвиток сина.

Апеляційний суд, перевіривши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково з таких підстав.

Відповідно п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення, у разі порушення судом першої інстанції норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права.

Відповідно ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду, до якого подається заява та ім`я (найменування) позивача і відповідача, а також ім`я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв`язку, якщо такий відомий.

Згідно ч.6 та 7 ст.187 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, подаючи до суду позовну заяву про зміну та спосіб стягнення аліментів, ОСОБА_2 зазначила адресу відповідача ОСОБА_1 АДРЕСА_2 (а.с.1).

Згідно відповіді на запит суду щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача відділ обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області 19.03.2021 року повідомило, що ОСОБА_1 з 04.03.2011 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 (а.с.19).

Ухвалою Дергачівського районного суду від 05.04.2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та справу призначено до слухання (а.с.20).

Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. Складовою частиною права на справедливий суд є принцип рівності сторін, який передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу і докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента.

Європейський суд з прав людини у справі GUREPKA v. UKRAINE №38789/04, §23, ЄСПЛ, від 08 квітня 2010 року вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. При цьому, в інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, №43330/09, §25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Згідно із положеннями частин першої, другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Повідомлення учасників справи про місце, дату і час судового засідання проводиться судом, відповідно до вимог ст.ст.128-131 ЦПК України.

Так, за приписами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка повідомлення - завчасно.

Згідно частини 11 наведеної норми, відповідач, третя особі, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Як вбачається з конверту та повідомлення, повернутих суду першої інстанції без вручення (адресат відсутній за вказаною адресою) адресату ( ОСОБА_1 ), судом першої інстанції направлялась судова повістка та копія позовної заяви відповідачу за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.24-25).

16 квітня 2021 року та 18.05.2021 року слухання справи судом відкладено у зв`язку з неявкою відповідача (а.с.22, 26).

18.05.2021 року судом розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик ОСОБА_1 в судове засідання призначене на 08.06.2021 року на 11:00 год. (а.с.28).

Ухвалюючи рішення за відсутності відповідача, суд першої виходив із того, що ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, повторно не прибув в судове засідання без поважних причин.

Однак, такий висновок суду є помилковим, оскільки матеріали справи не містять відомостей направлення судом чи вручення відповідачу судової повістки за адресою його місця реєстрації, згідно інформаційної довідки ГУ ДМС України в Харківській області про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача ( АДРЕСА_3 ).

Направлення однієї судової повістки за адресою вказаною позивачем у позові та неотримання її відповідачем з підстав непроживання за цією адресою не є належним повідомленням про день і час слухання справи.

Окрім того слід звернути увагу, що цивільним законодавством передбачено, що виклик до суду, через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, відповідача у справі можливий лише в разі відсутності відомостей про зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи особи, тоді матеріали справи містили відомості про реєстрацію відповідача за адресою: АДРЕСА_3 та місце роботи: юрист ТОВ «БК`РБТ».

Таким чином, враховуючи порушення судом першої інстанції норм процесуального права, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового по суті позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який 07.08.2007 розірвано (а.с.16).

Від спільного шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

Сторонами не заперечується, що син ОСОБА_3 проживає разом з позивачем.

Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 26.11.2018 з відповідача на користь позивача стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходів) щомісяця на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття, починаючи з дня подачі позову, а саме з 07.08.2018р.(а.с.3).

Як вбачається з копії трудової книжки НОМЕР_1 ОСОБА_2 , на аркуші № 17 та 19 трудової книжки перебуває запис № 20 від 22.02.2021 року про звільнення позивача з займаної посади у зв`язку з реорганізацією управління праці та соціального захисту населення Органів міської, районної державної адміністрації Харківської область за п.1 ч.1 ст. 87 ЗУ «Про державну службу, згідно наказу голови комісії з реорганізації від 22.02.2021 року № 40-к. (а.с.11-15).

Згідно довідки № 23 від 16.09.2020 року ОСОБА_1 прийнятий з 16.09.2020 року на 0,25 посаду юриста ТОВ «БК`РБТ» відповідно до наказу від 15.09.2020 року № 2-к з посадовим окладом відповідно штатного розпису сумі 1250 грн (а.с.8).

Як вбачається з розрахунку старшого державного виконавця міжрайонного відділу ДВС по Дергачівському та Золочівському районах східного міжрегіонального управління МЮ (м.Харків) за станом на 01.06.2021 року ОСОБА_1 не має заборгованості по аліментах та має переплату у розмірі 243,35 грн.(а.с.44)

Відповідно до положень ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.

Статтею 192 СК України визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 181 СК України стягнення аліментів у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі здійснюється за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, з ким проживає дитина.

З урахуванням встановлених у справі обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для зміни способу стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з частки від заробітку (доходу) на тверду грошову суму.

Статтею 182 СК України визначено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини.

Як вбачається з матеріалів справи, неповнолітній ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає з матір`ю ОСОБА_2 ..

Відповідно до заявлених вимог ОСОБА_2 просила стягнути з ОСОБА_1 аліменти на утримання сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 4 000 грн щомісячно.

Відповідно до довідки №23 від 16.09.2020 року, ОСОБА_1 прийнятий з 16.09.2020 року на 0,25 посаду юриста ТОВ «БК`РБТ» відповідно до наказу від 15.09.2020 року № 2-к з посадовим окладом відповідно штатного розпису сумі 1 250 грн (а.с.8).

Відповідач не надав суду доказів того, що у нього відсутні інші доходи, нерухоме та рухоме майно, за рахунок якого він не може сплачувати аліменти у визначеному розмірі.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько(-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Отже, позовні вимоги ОСОБА_2 підлягають задоволенню в повному обсязі.

Апеляційній суд відхиляє посилання відповідача на його трудову книжку, з якої вбачається, що він дійсно працював дистанційно у ТОВ "БК "РБТ" та був звільнений з роботи за угодою сторін, і зараз він безробітній та перебуває у скрутному матеріальному становищі, оскільки на аркуші справи 76 перебувають копія 1 та 41 аркушів трудової книжки, однак перший аркуш трудової книжки НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 розташований на верхній половині викладено державною мовою, а аркуш 41 трудової книжки викладено російською мовою та він не містить номеру самої трудової книжки, що унеможливлює перевірити його належність саме до трудової книжки НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідач не довів, що визначений позивачем розмір аліментів є завищеним. Також він не зазначає, який саме розмір аліментів в грошовому виразі слід було визначити для забезпечення належного рівня життя сина, необхідного для його фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку.

Враховуючи викладене, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції слід скасувати з постановленням нового рішення по суті позовних вимог.

Позовні вимоги ОСОБА_2 слід задовольнити в повному обсязі.

Відповідно 141 ЦПК України, враховуючи звільнення позивача від сплати судового збору відповідно п.3 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», з відповідача на користь держави необхідно стягнути 908 грн. за подачу ОСОБА_2 позову до суду.

Враховуючи часткове задоволення апеляційної скарги та керуючись п.36 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 відповідачу слід відшкодувати за рахунок держави 50% сплаченого судового збору за подачу заяви про перегляд заочного рішення (454: 50% = 227 грн), за подачу апеляційної скарги (1362 : 50%= 681 грн).

Відповідно до ч.10 ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Оскільки з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути 908 грн судового збору, а останньому за рахунок держави підлягає відшкодуванню судовий збір у розмірі 227+681=908 грн, то, враховуючи ч.10 ст. 141 ЦПК України, слід звільнити ОСОБА_1 від обов`язку сплачувати державі судовий збір, зробивши взаємозалік щодо обов`язку держави повернути останньому судовий збір за подачу заяви про перегляд заочного рішення та подачу апеляційної скарги.

Керуючись ст.367, п.1,п.2 ч.1 ст.374, п.4 ч.1 ст.376, ст.382, ст.384 ЦПК України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 08 червня 2021 року скасувати, ухвалити нове рішення по суті позовних вимог.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зміну способу стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, задовольнити.

Змінити спосіб та розмір стягнення аліментів з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходів) відповідача, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на стягнення в твердій грошовій сумі у розмірі 4 000 грн на місяць щомісячно, які підлягають індексації відповідно до вимог закону, починаючи з дня набрання рішенням законної сили та до повноліття дитини, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення підлягає негайному виконанню у частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 02 листопада 2022 року.

Головуючий суддя О. А.Лобов

Судді А.І.Дорош

В.М.Триголов