Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1029/20
УХВАЛА

Іменем України

02.11.2022 рокум. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Баранського Д.М., за участю секретаря Поліщук Т.І., представників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , розглянув у приміщенні суду цивільну справу за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно та стягнення коштів.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_2 заявили клопотання, яке було підтримане представником відповідача в судовому засіданні, про витребування доказів у справі.

Клопотання мотивують тим, що докази, які просять витребувати містять документи, що мають значення для справи.

Представник позивача в судовому засіданні не заперечував проти витребування доказів, просив вирішити питання про призначення дистанційного судового засідання за допомогою власних технічних засобів.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши необхідні матеріали цивільної справи, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України).

Положеннями ч. 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (чч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України).

Предметом цього позову є вимоги про: 1) визнання за позивачем права власності на земельну ділянку за заповітом від 20 жовтня 2015 року; 2) стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за договором позики від 9 вересня 2015 року.

За ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

За змістом ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Зважаючи на зміст клопотань про витребування доказів, мету доказів, беручи до уваги те, що докази, які просять витребувати сторони знаходяться в їх володільців в справах (документах) про фізичну особу, тобто не у них, враховуючи те, що суд повинен сприяти сторонам у витребувані документів, що мають значення для справи чи містять інформацію, що іншим чином сприятиме реалізації учасниками прав та обов`язків, з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи, суд уважає витребувати докази, що є предметом поданого клопотання.

Отже, суд дійшов до висновку про задоволення клопотання про витребування доказів.

За змістом ч. 3 ст. 212 ЦПК України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

З огляду на вищезазначене, а також на підстави призначення дистанційного судового провадження, суд уважає призначити судове засідання дистанційно за участю представника позивача з використанням власних технічних засобів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 76, 77, 84, 189, 197, 198 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Витребувати в П`ятої криворізької державної нотаріальної контори (вул. Льотчиків, 36-а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50036) оригінал спадкової справи після смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , номер у нотаріуса: 145/2018.

Надати строк для надання доказів, а саме п`ятнадцять календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання доказів супровідним листом через канцелярію Долинського районного суду Кіровоградської області.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у визначений строк, може настати юридична відповідальність, зокрема згідно зі ст. 148 ЦПК України, а також за відповідною частиною статті 382 Кримінального кодексу України.

Відкласти підготовче судове засідання у цій цивільній справі.

Викликати учасників справи (їх представників) у підготовче судове засідання на 13.30 годину 30 листопада 2022 року (вул. Нова, 110, м. Долинська, Кропивницький район, Кіровоградська область, 28500).

Провести судове засідання, що відбудеться о 13.30 годині 30 листопада 2022 року в режимі відеоконференції за участю представника позивача із застосуванням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення vkz.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. М. Баранський