Справа № 385/1266/22
Провадження № 2/385/396/22
У Х В А Л А

04.11.2022 року м. Гайворон

Суддя Гайворонського районного суду Кіровоградської області Венгрин М. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої звернувся адвокат Волощук Володимир Володимирович до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В позовній заяві зазначено, що відповідач ОСОБА_2 , зареєстрований в Миколаївській області, смт. Березнегувате.

Позивач вважає, що справа підсудна Гайворонському районному суду Кіровоградської області, скільки в неї на утриманні знаходяться троє неповнолітніх дітей. Покликається, що справа підпадає під територіальну юрисдикцію Гайворонського районного суду Кіровоградської області оскільки вона являється внутрішньо переміщеною особою та на даний час проживає в с. Мощене Голованівського району Кіровоградської області.

Частиною 1 статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Водночас, відповідно норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК).

Згідно із ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Як вбачається з матеріалів справи у позивача та відповідача від шлюбу народилось двоє дітей, що підтверджується свідоцтвами про народження. Але жодного доказу того, що діти перебувають на утриманні позивачки та зареєстровані з нею як внутрішньо переміщені особи суду не надано.

Відтак, доказів підсудності справи Гайворонському районному суду Кіровоградської області матеріали позовної заяви не містять.

Крім того позивачка зазначає, що зареєстроване місце проживання як її так і відповідача ОСОБА_2 знаходиться в Березнегуватському районі Миколаївської області. Тому цей позов, за загальним правилом підсудності, підсудний Березнегуватському районному суду Миколаївської області.

Розпорядженням Верховного Суду від 15 вересня 2022 року № 50 враховуючи неможливість судом здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено підсудність справ з Березнегуватського районного суду Миколаївськоїй області на Добровеличківський районний суд Кіровоградської області.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Статтею 32 ЦПК України передбачено, що спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне направити позовну заяву за підсудністю до Добровеличківського районного суду Кіровоградської області (27000, Кіровоградська область, смт. Добровеличківка, вул. Центральна, 119).

На підставі викладеного, керуючись ст. 27, 28, 31, 187, 261, 354 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передати за підсудністю на розгляд до Добровеличківський районний суд Кіровоградської області (27000, Кіровоградська область, смт. Добровеличківка, вул. Центральна, 119).

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи, з підстав зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кіровоградського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: М. В. Венгрин