Справа № 357/7424/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Чайка О. П.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивувала тим, що 03 березня 2018 року року між сторонами було зареєстровано шлюб. За час перебування у шлюбі нарордилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Зазначала, що причиною звернення до суду стало те, що після народження дитини стосунки з чоловіком розладилися, зникло взаєморозуміння і взаємоповага. Сорони проживають окремо, спільне господарство не ведеться. Фактично сім`я припинила існування.

25 серпня 2022 року позовну заяву зареєстровано судом та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передано на розгляд судді Бебешко М.М.

05 жовтня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження справі в порядку спрощеного позовного та призначено судове засідання на 04 листопада 2022 року.

04 листопада 2022 року від позивача ОСОБА_4 на адресу суду надійшла заява, в якій просить розглядати справу за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Не заперечує щодо заочного розгляду справи. Просить суд відносити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 ».

04 листопада 2022 року до суду з заявою звернувся відповідач ОСОБА_2 .Ю який просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

03 березня 2018 року між сторонами у справі укладено шлюб, про що у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області зроблено актовий запис за № 221. Від спільного проживання у сторін народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені.

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Частиною першою статті 113 СК України передбачнео, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Крім цього суд вважає за доцільне задоволити заяву позивача в частині відновлення її дошлюбного прізвища « ОСОБА_6 ».

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору сплаченого позивачем під час подачі позову до суду.

Частиною 1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору необхідно стягнути із відповідача на користь позивача, проте враховуючи те, що позивач ОСОБА_1 у своїй позовній заяві просила суд залишити за нею судові витрати по сплаті судового збору, суд вважає за можливе клопотання позивача в цій частині задоволити.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити повністю.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 03 березня 2018 рокуу Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 221 розірвати.

Відновити ОСОБА_1 її дошлюбне прізвище - « ОСОБА_6 ».

Судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_7 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

СуддяМ. М. Бебешко