Справа № 296/5330/19
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

"27" жовтня 2022 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі: головуючого судді Маслак В.П.,

за участі секретаря судового засідання Репікової З.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» про визнання договору недійсним,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Корольовського районного суду м. Житомира перебуває цивільна справа №296/5330/19 за вказаною позовною заявою, де ОСОБА_1 просить визнати недійсним кредитний договір №CNL 0107053/2007 від 04 липня 2007 року; визнати недійсним договір іпотеки №РCNL 010/053/2007 від 17 липня 2007 року; зобов`язати ПАТ «ОТП Банк» відмінити обмеження обтяження на предмет іпотеки двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача збитки в сумі 32 400,00 доларів США та судові витрати, понесені у зв`язку із розглядом справи.

Під час судового розгляду справи 25 серпня 2022 року і 27 жовтня 2022 року позивач та його представник, які були повідомлені про дату, час і місце розгляду, у судове засідання не з`явилися, не надали суду заяв про розгляд справи за їх відсутності.

Від представника позивача 22 серпня 2022 року до суду надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, в зв`язку з її перебуванням у відпустці.

Суд відклав 25 серпня 2022 року розгляд справи в судовому засіданні з підстав викладених у п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України.

25 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача про перенесення розгляду справи, в зв`язку з перебуванням її на лікарняному.

З огляду на викладені обставини, суд вважає, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Частиною ч.5 ст.130 ЦПК України визначено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч.1 та п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Згідно положень, визначених у постанові Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» №11 від 17.10.2014, при здійсненні правосуддя судам слід брати до уваги те, що відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено, позивач та його представник в судове засідання не з`явилися і їх неявка має ознаки повторності, заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача до суду не надходили.

За нормою ч.5 ст.223; п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача, його представника вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача, у відповідності до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

За викладених обставин суд вважає, що позов ОСОБА_1 підлягає залишенню без розгляду, у зв`язку з повторною його неявкою та представника в судове засідання, а також відсутністю заяв про розгляд справи за їх відсутності, що перешкоджає вирішенню спору, оскільки суд позбавлений можливості з`ясувати позицію позивача з приводу заявлених ним вимог на час розгляду справи.

Згідно із ч.2 ст.257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Керуючись ст.44, 223, 257, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» про визнання договору недійсним - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Житомирському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В. П. Маслак