У х в а л а

Іменем України

28 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 523/2918/22-ц

провадження № 61-9247 ск 22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д., розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду

м. Одеси від 20 травня 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду

від 26 липня 2022 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Цинєва Андрія Олександровича, заінтересовані особи: акціонерне товариство «Перший Інвестиційний банк», ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із скаргою, у якій просив визнати протиправними дії приватного виконавця Цинєва А. О. у межах виконавчого провадження № 63255304 щодо проведення та прийняття оцінки нерухомого майна - житлового приміщення, що знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 , на виконання рішення Суворовського районного суду м. Одеси

від 23 жовтня 2017 року.

Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 20 травня 2022 року поновлено ОСОБА_1 строк на звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва А. О.

У задоволенні скарги ОСОБА_1 на дії приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Цинєва А. О. відмовлено.

Постановою Одеського апеляційного суду від 26 липня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 20 травня 2022 року залишено без змін.

22 вересня 2022 року до Верховного Суду через електронну пошту представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подано касаційну скаргу,

у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати, прийняти нову постанову про задоволення скарги.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження

у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

1. Ухвалою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду

від 27 вересня 2022 року касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишено без руху для усунення недоліків, запропоновано подати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження

із зазначенням поважних причин для його поновлення та надання відповідних доказів. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

У наданий судом строк представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 направила до суду матеріали на усунення недоліків, у яких порушує клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст постанови суду апеляційної інстанції отримано 23 серпня 2022 року, надавши відповідні докази.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку

на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судових рішень заявником пропущено з поважних причин, колегія суддів вважає за можливе його поновити.

2. Перевіривши доводи касаційної скарги представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Із оскаржуваних судових рішень, доданих до скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо їх незаконності.

Згідно зі статтею 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вони вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Учасниками виконавчого провадження, зокрема, є виконавець, сторони, представники сторін, експерт, спеціаліст, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання (згідно із частиною першою статті 14 Закону України «Про виконавче провадження»).

У частині першій статті 20 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання.

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (абзац другий частини третьої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»).

Згідно з частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

До таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові

від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження

№ 11-1200апп18).

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав

та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав -

це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами

з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Суб`єктами оціночної діяльності є суб`єкти господарювання, зареєстровані

в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання (абзац третій частини другої статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Статтею 384 ЦПК України та статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено 10-денний строк на оскарження оцінки майна

з моменту отримання повідомлення про результати рецензування.

Державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі, якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем.

У разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов`язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки.

У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна,

а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Отже, зацікавлена сторона може подати державному виконавцю заперечення проти звіту про оцінку і, в разі відмови останнім у призначенні рецензування звіту, може оскаржити його дії.

Із оскаржуваних судових рішено вбачається, що 18 жовтня 2021 року приватним виконавцем сформовано заяву на реалізацію нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_2 , яку передано до державного підприємству «Сетам», як організатора торгів. Отже, ОСОБА_1

у встановлений законом строк оцінку майна не оскаржив, а також

не спростував у передбачений законом спосіб шляхом саме його рецензування невідповідності вимогам Національних стандартів або іншим вимогам законодавства, що пред`являються до такого звіту та порядку його складання.

Крім того, вбачається, що призначені на 29 грудня 2021 року торги не відбулися. Отже, до цього часу з для одержання звіту боржник мав достатньо часу на їх оскарження.

Відмовляючи у задоволенні скарги ОСОБА_1 , суд першої інстанції,

з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, правильно виходив із того, що заявником не доведено, що приватним виконавцем чи оцінювачем порушено вимоги Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту №1

та Національного стандарту №2, під час проведення оцінки майна.

Доводи касаційної скарги містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами, які їх обґрунтовано спростувалита ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права й висновків суду першої та апеляційної інстанції не спростовують, на законність судових рішень не впливають.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним

і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень задовольнити.

Поновити представникові ОСОБА_1 - ОСОБА_2 строк на касаційне оскарження ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 20 травня 2022 року та постанови Одеського апеляційного суду від 26 липня 2022 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 20 травня 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 26 липня 2022 року у справі за скаргою ОСОБА_1 на дії приватного виконавця Цинєва Андрія Олександровича, заінтересовані особи: акціонерне товариство «Перший Інвестиційний банк», ОСОБА_3 , відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник