Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/7328/21
У Х В А Л А

03.11.2022 м. Черкаси

Придніпровський районний суду м. Черкаси в складі:

головуючого-судді - Позарецької С.М.,

при секретарі - Щокань В.М.,

за участю представника

відповідача за первісним позовом

та представника позивача

за зустрічним позовом

адвоката Колотило Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні жилим приміщенням, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить усунути перешкоди у здійснені ним права користування та розпорядження квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 . Крім того, просить судові витрати по справі стягнути з відповідача.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Ухвалою суду від 23.12.2021 позовну заяву прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження. Визначено строки для подачі заяв по справі.

Одночасно з відзивом на позовну заяву, 27.05.2022 відповідачка ОСОБА_2 подала зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні жилим приміщенням та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою суду від 17.06.2022 прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні жилим приміщенням та зобов`язання вчинити певні дії. Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання усунути перешкоди у користуванні жилим приміщенням та зобов`язання вчинити певні дії об`єднано в одне провадження із первісним позовом.

Крім того, ухвалою суду від 15.09.2022 задоволено клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Закрито підготовче провадження по даній цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті.

До того ж, судом, за заявами представниці позивача ОСОБА_1 - адвоката Шаповал О.В., постановлялись ухвали від 09.02.2022 та від 12.07.2022 про забезпечення її участі у відкритому засіданні по даній цивільній справі у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

У судове засідання позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представниця - адвокат Шаповал О.В. повторно не з`явилися, хоча судом неодноразово повідомлялися у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду справи. 03.11.2022 на адресу суду надійшла письмова заява адвоката Шаповал Олени Володимирівни від 03.11.2022, яка сформована у системі «Електронний суд», про проведення розгляду справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми «EasyCon», у зв`язку з неможливістю прибуття представника та самого ОСОБА_1 у судове засідання через оголошення в Україні надзвичайної ситуації і воєнного стану, бойовими діями в країні та перебуванням поза межами міста Черкаси. Слід зазначити, що вказана вище заява подана з порушенням правил процесуального закону, зокрема, подана до суду через систему «Електронний суд» 03.11.2022, тобто, у день судового засідання, яке призначене на 03.11.2022 о 10 год. 30 хв., а не за п`ять днів до судового засідання, як визначено нормами статті 212 ЦПК України. До того ж, по справі неодноразово саме за результатами розгляду клопотань представника позивача адвоката Шаповал О.В., виносились ухвали про розгляд цієї справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програми «EasyCon», про що останній було відомо.

Таким чином, судом визнано причини неявки позивача та його представника за первісним позовом у судові засідання неповажними.

Крім того, слід зазначити, що стороною позивача не надано до суду жодних заяв/клопотань про можливість розгляду справи за його відсутності.

У судовому засіданні представниця відповідачки за первісним позовом ОСОБА_2 - адвокат Колотило Л.М. зазначила, що первісний позов необхідно залишити без розгляду у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача ОСОБА_1 та його представника без поважних причин. При цьому, наполягала на розгляді зустрічного позову.

У судове засідання відповідачка за первісним позовом ОСОБА_2 не з`явилася, хоча судом повідомлялася у встановленому законом порядку про місце, день та час розгляду справи.

Заслухавши думку представниці відповідачки за первісним позовом, дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, як передбачено частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 завчасно повідомлявся про призначені судові засідання по даній справі, які зокрема призначалися на 21.10.2022 та 03.11.2022, шляхом направлення SMS-повідомлень на його мобільний номер телефону ( НОМЕР_1 ), який він особисто зазначив у позовній заяві, як номер засобу зв`язку з ним, про що свідчать наявні у матеріалах справи довідки про доставку SMS, але не з`явившись у судові засідання в зазначені дати, ним не поінформовано суд про причини неявки. Крім того, представниця позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвокат Шаповал О.В. також завчасно повідомлялася про призначені судові засідання по даній справі на вказані вище дати, шляхом направлення SMS-повідомлень на її мобільний номер телефону (38067-22-30-846), який вона зазначила у своїй заяві про вступ у справу у якості представника від 08.02.2022, як номер засобу зв`язку з нею, про що свідчать наявні у матеріалах справи довідки про доставку SMS. До того ж, судові повістки про виклик до суду доставлені до її електронного кабінету у системі «Електронний суд», про що свідчать наявні у матеріалах справи довідки про доставку електронного документу. До того ж, адвокат Шаповал О.В. 21.10.2022 особисто у суді отримала судову повістку про виклик до суду у судове засідання для себе та для передачі позивачу, яке призначалося на 03.11.2022 о 10.30 год., про що свідчать наявні у матеріалах справи відповідні розписки, але повторно не з`явилася у судове засідання.

Суд звертає увагу на те, що у судові засідання, призначені у режимі відеоконференції (за заявою представниці позивача за первісним позовом ОСОБА_1 - адвоката Шаповал О.В.), вона не з`являлася. При цьому, судом роз`яснювалося адвокату Шаповал О.В., що відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Слід також зазначити, що згідно зі ст. 8 ЦПК України, інформація про рух справи є відкритою, оприлюдненою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою можливо дізнатися необхідну інформацію щодо справи.

Судом встановлено, що позивач за первісним позовом ОСОБА_1 та його представниця - адвокат Шаповал О.В. до суду повторно не з`явилися, не подали заяв з належним обґрунтуванням поважності причин їх неявки у судові засідання, не повідомлено і не надано заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача, враховуючи, що сторонам надавалася можливість подати відповідні процесуальні заяви.

Що стосується судового засідання 21.10.2022, то сторона позивача була належним чином повідомлена про судове засідання і воно було призначене в режимі відеоконференції, враховуючи задоволене клопотання представника позивача. Судом неявка позивача та його представника були визнані неповажними, внаслідок чого розгляд справи було відкладено на 03.11.2022.

Крім того, суд звертає увагу, що у заяві від 03.11.2022 про розгляд справи в режимі відеоконференції представником позивача адвокатом Шаповал О.В. не вказувалася дата 03.11.2022, як така, на яку не може бути призначене судове засідання по даній цивільній справі. Також, суд звертає увагу, що жодних належних та допустимих доказів того, що ні позивач, ні його представник, - не можуть брати участь в судовому засіданні, в т.ч. і 03.11.2022, - до суду подано не було. Факт введеного воєнного стану, обставини роботи позивача у ФІОП, про що надана відповідна довідка не підтверджують поважності причин його неявки в судові засідання. Крім того, долучені до заяви від 03.11.2022 матеріали також не свідчать про те, що саме адвокат Шаповал О.В., як захисник, чи представник учасника іншої справи допущена до участі у таких справах та бере участь у їхньому розгляді.

За таких обставин, судом визнано факти неявки у судові засідання по справі сторони позивача за первісним позовом, як такі, що відбулися без поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом. (ч.ч. 1, 2, п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до частини 4 статті 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначає Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», у силу вимог частини 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 22.05.2019 (справа № 310/12817/13) процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 27.05.2020 по справі № 9901/11/19 вказала, що у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

У розумінні процесуального законодавства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Загальнообов`язкові процесуальні правила, зокрема, викладені у ст. 223 ЦПК України, є певною формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Водночас, правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята статті 223 ЦПК України сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

За встановлених обставин, суд враховує і той факт, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ст. 223 ЦПК України) направлені на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач, при цьому не з`являється у призначене судове засідання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач за первісним позовом, який діяв через представника - адвоката, будучи завчасно неодноразово повідомленим про судові засідання по справі, не є заінтересованим у судовому вирішенні справи за його позовом, а тому позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, слід залишити без розгляду. При цьому, слід зазначити, що Придніпровський районний суд м. Черкаси постійно працює у штатному режимі і обмежень доступу учасників справ до суду не відбувалось. Крім того, у суді наявна технічна можливість забезпечити можливість учасникам судового процесу брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та, керуючись ст. ст. 4, 131, 198, 200, 257 ч.1 п.3, 223, 258-261, 353-355 ЦПК України суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 04.11.2022.

Головуючий: С. М. Позарецька