ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1628/22
провадження № 2/753/3838/22
У Х В А Л А

про закриття провадження

"27" вересня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Котвицького В.Л.,

за участі:

секретаря судового засідання: Яценка Ю.О.,

представника відповідача 2: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення в квартиру, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення в квартиру.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 18.02.2022 відкрито провадження у вказаній справі та призначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

До суду представником ОСОБА_4 продано клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору, оскільки позивач за власної ініціативи покинула місце свого мешкання, залишивши трьох своїх неповнолітніх дітей на колишнього чоловіка, батька дітей та дідуся і бабусю. Також зазначила, що 11.09.2022 позивач зателефонувала відповідачу 1 та повідомила, що вона вийшла заміж за кордоном та приїхала, щоб забрати всі свої речі зі спірної квартири. Відповідач 1 на прохання позивача прибув до квартири та допоміг позивачу забрати всі речі з квартири, про що був складений відповідний Акт за участю сусідів (мешканців будинку АДРЕСА_1 ): ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Крім того, учасниками комісії були зроблені відповідні фотографії, з яких вбачається, що позивач самостійно виїжджає з квартири АДРЕСА_2 із своїми речами та фото пустих полок меблів у зазначеній квартирі.

У судовому засіданні представник відповідача 2 підтримала вказане клопотання.

Інші учасники судового процесу у судове засідання не з`явились.

Суд, вислухавши думку представника відповідача 2, дослідивши матеріали справи приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частина 2 та 5 ст. 12 ЦПК України визначає, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Як передбачено ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предметом позову є усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення в квартиру.

Разом з тим, як вбачається із акту про виселення від 12.08.2022, складеного мешканцями будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про те, що ОСОБА_2 , в присутності колишнього чоловіка ОСОБА_3 та зазначених сусідів, забрала всі свої особисті речі з квартири АДРЕСА_2 , що зафіксовано відеозйомкою та фотографіями, які долучено до вказаного акту. Мешканці будинку підтверджують, що ОСОБА_2 виселилась у добровільному порядку з квартири АДРЕСА_2 .

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття "юридичний спір" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу зазначеної Конвенції поняття "спір про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обгрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самі сторони врегулювали спірні питання.

При цьому, норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини першої статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним й безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

ЄСПЛ зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2019 у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18), постанові Верховного Суду у справі № 405/5728/16-ц (провадження № 61-29815св18) та інших.

Однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права.

Враховуючи предмет позову та суб`єктний склад учасників справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі, оскільки наведені представником відповідача 2 обставини та долучені до справи докази, свідчать про відсутність предмета спору, що дає підстави для застосування положень п. 2 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.256 ЦПК України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

На підставі викладеного, ст.ст. 4, 255 ч.1 п.2, 258-260, 261, 279, 353, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката Олекси Людмили Анатоліївни - представника відповідача ОСОБА_4 про закриття провадження у справі - задовольнити.

Закрити провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , Служба у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м.Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у користуванні квартирою та вселення в квартиру.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.Л. Котвицький