Сторожинецький районний суд Чернівецької області
Справа № 723/1233/17
Провадження № 2/723/21/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2022 року м.Сторожинець

Сторожинецький районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді Дячук О.О.,

за участю секретаря судового засідання Яворській М.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Сторожинець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третьої особи ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності, про стягнення грошової компенсації за частку у спільному майні подружжя, -

встановив:

В провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третьої особи ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя, визнання права власності, про стягнення грошової компенсації за частку у спільному майні подружжя.

20.06.2022р. в підготовчому засіданні представником відповідача було подано Заяву «Про збільшення зустрічних позовних вимог», в прийнятті якої Ухвалою Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 24.06.2022 року було відмовлено, заяву повернуто. Зазначена ухвала залишена без змін Постановою Чернівецького апеляційного суду від 17.08.2022 року.

На ухвалу суду від 24.06.2022р. та постанову апеляційного суду від 17.08.2022р. представником відповідача ОСОБА_4 було подано касаційну скаргу. Постановою Верховного Суду від 12.10.2022року касаційну скаргу представника ОСОБА_2 адвоката Мелещука В.В. було задоволено, Ухвалу Сторожинецького районного суду від 24.06.2022р. та Постанову Чернівецького апеляційного суду від 17.08.2022року скасовано, справу в порядку ч.4 ст.406 ЦПК України передано на розгляд відповідного суду першої інстанції.

Як на підставу для скасування оскаржених судових рішень, Верховний суд вказав, що суди попередніх інстанцій не звернули уваги на назву цього документу «Заява про збільшення зустрічних позовних вимог», не перевірили чи є такий документ збільшенням позовних вимог у розумінні пункту 2 частини другої статті 49 ЦПК України, не проаналізували його на предмет одночасної зміни підстав та предмету зустрічного позову, не перевірили чи подано його у строк, встановлений статтею 49 ЦПК України.

Отже, суд першої інстанції повинен повторно розглянути питання про можливість прийняття заяви представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 «Про збільшення зустрічних позовних вимог». При цьому, вказівки суду касаційної інстанції є обов`язковими для виконання судом першої інстанції (ч.1 ст. 417 ЦПК України).

Представник відповідача ОСОБА_2 подану ним заяву про збільшення зустрічних позовних вимог підтримав.

Представник третьої особи ОСОБА_3 ОСОБА_5 вважає за необхідне прийняти заяву про збільшення зустрічних позовних вимог.

Представники позивача за первісним позовом ОСОБА_1 заперечили можливість прийняття судом вказаної заяви, посилаючись на те, що за змістом та сутністю вказана заява суперечить п.2 ч.2, ч.3 ст. 49 ЦПК України.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши зміст заяви про збільшення зустрічних позовних вимог та зустрічного позову суд встановив:

Відповідно до п. 2) ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Верховний Суд у Постанові від 09.07.2020 року у справі № 922/404/19, зробив висновок наступного змісту: «позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Як вбачається з висновків Верховного суду, викладених в постанові у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви ( п. 4.16. Постанови). Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19).

Відповідно до попередньої редакції зустрічного позову (т. 2 а.с.120 - 125) «Про поділ майна подружжя, визнання права власності, про стягнення грошової компенсації за частки у спільному майні подружжя » предметом зустрічного позову було:

- визнання права особистої приватної власності ОСОБА_2 . Та стягнення грошової компенсації з ОСОБА_1 .

Заявлена ціна позову - 27595856,00 гривень.

Підставами таких зустрічних позовних вимог було зазначено:

-щодо визнання особистою приватною власністю торгового центру то останній належить до майна фізичної особи-підприємця, не є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, побудовано за кошти, що отримані позивачем за зустрічним позовом , як підприємцем від інших осіб, а не за кошти подружжя. Земельна ділянка належить йому в порядку ст. 377 ЦК України у зв`язку із набуттям права власності на торговий центр, який на ній розміщено;

-щодо визнання особистою приватною власністю земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку то остання набута по праву на безоплатну приватизацію землі;

-щодо вимоги про отримання компенсації, зазначається, що виходячи з принципу рівності часток подружжя у спільному майні, яким є заявлені до поділу два транспортні засоби, половина з якої повинна бути стягнута судом на його користь.

В заяві «Про збільшення зустрічних позовних вимог» від 20.06.2022 року зазначена ціна позову в сумі 29819367,20 гривень, яка складається:

- з зобов`язання по погашенню перед ОСОБА_3 заборгованості за договором позики в сумі 10739050,00 гривень та 3% річних в сумі 230717,20 гривень, що стягується на підставі Рішення Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 29.01.2017 року у справі № 723/405/17,

- зобов`язання по відшкодуванню збитків ОСОБА_6 в сумі 18849600, 00 гривень.

Предметом позову за заявою «Про збільшення зустрічних позовних вимог» є визнання солідарним обов`язком подружжя наведених вище грошових зобов`язань, як таких, що використано в інтересах родини.

В якості підстав наведених вище вимог в заяві «Про збільшення зустрічних позовних вимог» зазначено, що грошові кошти в сумі 400000 доларів США ОСОБА_2 отримав від ОСОБА_3 в позику і використав для закінчення будівництва торгового центру і вони є збитками вказаної особи, які підлягають відшкодуванню подружжям солідарно.

З огляду на зміст п.2.ч.2 ст.49 ЦПК України та висновків Верховного Суду викладених в постанові у справі № 922/404/19 від 09.07.2020 року подана представником ОСОБА_2 . Заява «Про збільшення зустрічних позовних вимог» не є збільшенням розміру раніше заявлених за зустрічним позовом позовних вимог, тому її назва не відповідає її змісту і за своєю правовою сутністю не є заявою про збільшення розміру позовних вимог в контексті п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України , отже не може бути прийнята судом.

Скасовуючи ухвалу Сторожинецького районного суду від 24.06.2022р. та Постанову Чернівецького апеляційного суду від 17.08.2022р. Верховний Суд у постанові від 12.10.2022року вказав, що суд першої інстанції не проаналізував подану представником відповідача заяву про збільшення зустрічних позовних вимог на предмет одночасної зміни підстав та предмету зустрічного позову.

Відповідно до висновків Верховного Суду, що наведено в Постанові від 18.05.2022р. у справі № 570/5639/16-ц, які застосував суд касаційної інстанції у цій справі, - «Позивач може змінити або підставу , або предмет позову. Зміна підстав і предмету позову одночасно не допускається. Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України. Такий висновок викладений Верховним судом у постанові від 13.03.2018р. у справі № 916/1764/17-ц)».

З огляду на наведений вище аналіз предмету та підстав зустрічного позову та Заяви «Про збільшення зустрічних позовних вимог», суд дійшов висновку, що вказана заява за своєю сутністю свідчить про одночасну зміну предмету та підстав первісного зустрічного позову, що відповідно до норм ч.3 ст.49 ЦПК України є неприпустимим.

Верховний Суд у постанові від 12.10.2022року, вказівки якого є обов`язковими у цій справі, зазначив, що предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені зокрема у ст.16 ЦК України, а відтак зміна предмету позову означає зміну вимоги, що може полягати у обранні позивачем іншого/інших , на відміну від первісно обраного способу захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу у межах спірних правовідносин.

Залучення до участі в справі про поділ спільного майна подружжя в якості відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , до яких позивач за зустрічним позовом та за заявою про збільшення зустрічних вимог не висуває жодних позовних вимог,є штучним розширенням складу учасників справи, що не відповідає засадам участі у справі кількох відповідачів, що встановлені ст. 50 ЦПК України. Спірні правовідносини між позивачем за зустрічним позовом та наведеними вище особами, мають інший предмет доказування , ніж заявлений в первісній зустрічній позовній заяві, та не може вважатися зміною предмету первісного зустрічного позову, у спосіб, визначений Верховним Судом у постанові від 12.10.2022року, а за своєю сутністю є намаганням одночасно змінити і предмет , і підстави, і склад сторін первісного зустрічного позову, що відповідно норм ч.3 ст. 49 ЦПК України є неприпустимим.

Подана представником відповідача ОСОБА_2 заява про збільшення зустрічних позовних вимог не відповідає приписам ч.2 ст. 193 ЦПК України тому відповідно до ч.3 ст. 194, п.2 ч.4 ст.185 ЦПК України підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49,193,194,185 ЦПК України , суд ухвалив

постановив:

Заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог повернути ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

СУДДЯ: