Справа № 369/8507/22
Провадження № 2/369/5043/22
РІШЕННЯ

Іменем України

07.11.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі :

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Смушко К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вишневої міської ради Бучанського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року до суду надійшла позовна заява про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 04 грудня 2020 року, актовий запис №353. Відповідно до ст..1220 ЦК України після її смерті відкрилася спадщина, що серед іншого складається з квартири АДРЕСА_1 . Спадкоємцем після померлої є вона, її дочка. Родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємицею підтверджуються свідоцтвом про народження позивача, серії та номер НОМЕР_2 , виданим виконкомом Кріпенської селищної ради Антрацитівського міськвиконкому від 03 липня 1995 року (повторно), актовий запис № 50. Зміна прізвища позивача з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » відбулась на підставі державної реєстрації шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 26 грудня 2008 року, актовий запис № 412

Однак нотаріусом надано позивачу лист-роз`яснення № 918/02-31 від 01 вересня 2022 року, яким повідомлено, що згідно ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З наданих документів вбачається, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини після смерті її матері, а тому для вирішення даного питання їй рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 розпочався 04 грудня 2020 року та закінчився 04 червня 2021 року. Протягом вказаного періоду, на який припав перебіг строку для прийняття спадщини після ОСОБА_2 на території України діяли сурові протиепідеміологічні заходи, які спричинили непереборні, істотні труднощі для спадкоємця на вчинення дій, пов`язаних з реалізацією її права на спадкування, а країні запроваджено карантин. Вказала, що вона після перенесеного її матір`ю інсульту проживала разом з нею, та здійснювала за нею догляд у приватному будинку в селі Лишня Київської області. Після смерті матері, позивач перебувала у тяжкому моральному стані, згодом захворіла на COVID-19, у зв`язку з чим, залишилась проживати за вказаною адресою в с. Лишня. Оскільки дістатись до місця своєї реєстрації та місця реєстрації матері з огляду на відсутність пасажирського перевезення, не могла, фактично була позбавлена можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в установлений законодавством строк за місцем відкриття такої спадщини.

Просила суд визначити додатковий строк три місяці для прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов підтримав та просив задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність.

У зв`язку з неявкою сторін, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

При розгляді справи судом встановлено, що ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла в с. Лишня Макарівського району Київської області ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 04 грудня 2020 року, актовий запис №353.

Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла квартира АДРЕСА_1 .

Спадкоємцем після померлої є її дочка, ОСОБА_1 . Родинні відносини між спадкодавцем та спадкоємицею підтверджуються свідоцтвом про народження позивача, серії та номер НОМЕР_2 , виданим виконкомом Кріпенської селищної ради Антрацитівського міськвиконкому від 03 липня 1995 року (повторно), актовий запис № 50. Інших спадкоємців судом не встановлено та позивачем суду не повідомлено такі обставини.

Зміна прізвища позивача з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 » відбулась на підставі державної реєстрації шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_3 , виданим виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 26 грудня 2008 року, актовий запис № 412.

Перебіг строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 розпочався 04 грудня 2020 року та закінчився 04 червня 2021 року.

Протягом вказаного періоду, на який припав перебіг строку для прийняття спадщини після ОСОБА_2 на території України діяли сурові протиепідеміологічні заходи, які спричинили непереборні, істотні труднощі для спадкоємця на вчинення дій, пов`язаних з реалізацією її права на спадкування. Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19,спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України з 12 березня 2020 р. встановлено карантин.

З пояснень позивача вбачається, що ОСОБА_1 після перенесеного її матір`ю інсульту проживала разом з нею, та здійснювала за нею догляд у приватному будинку в селі Лишня Київської області. Після смерті матері, позивач перебувала у тяжкому моральному стані, згодом захворіла на COVID-19, у зв`язку з чим, залишилась проживати за вказаною адресою в с. Лишня.

У березні 2021 року в Київській області було запроваджено «червоний рівень» небезпеки розповсюдження вірусу COVID-19, відповідно було заборонено здійснювати будь-які пасажирські перевезення. Оскільки дістатись до місця своєї реєстрації та місця реєстрації матері з огляду на відсутність пасажирського перевезення, позивач не могла, вона фактично була позбавлена можливості звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини в установлений законодавством строк за місцем відкриття такої спадщини.

Згідно ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Статтею 1 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для своєчасного подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, непереборними та значущими перешкодами для вчинення цих дій.

Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини.

На підставі ст.1272 ЦК України, керуючись ст.ст. 229, ч. 2 ст. 247, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до територіальної громади міста Вишневе в особі Вишневої міської ради Бучанського району Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , три місяці додаткового строку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 07 листопада 2022 року.

Суддя Наталія ПІНКЕВИЧ