ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6125/22 Справа № 185/9330/21 Суддя у 1-й інстанції - Головін В. О. Доповідач - Макаров М. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2022 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді Макарова М.О.

суддів - Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.

при секретарі - Керімовій-Бандюковій Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 червня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю особи на виробництві,-

В С Т А Н О В И Л А :

У листопаді 2021 року позивач звернула з даним позовом до суду і просить суд: - стягнути з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілл ", на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 500000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб; - стягнути з ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", на користь ОСОБА_1 , яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 моральну шкоду, завдану ОСОБА_2 у розмірі 500000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб; - стягнути з ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля", на користь ОСОБА_1 , яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду, завдану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 500000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб.

Позов мотивовано тим, що позивач з ОСОБА_4 перебувала у шлюбі. Від спільного життя вони мають двох неповнолітніх синів.

23 квітня 2021 року на території шахти «Благодатна» Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" її чоловік загинув внаслідок виробничої травми. У зв`язку зі смертю чоловіка їй та їх дітям завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в сумі 500000 грн. кожному.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 червня 2022 року позов задоволено частково та ухвалено стягнути з ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 300000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб; стягнути з ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 , яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 моральну шкоду, завдану ОСОБА_2 у розмірі 300000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб; стягнути з ПрАТ "ДТЕК Павлоградвугілля" на користь ОСОБА_1 яка є законним представником та діє в інтересах малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 моральну шкоду, завдану ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 300000 грн. без урахування утримання податку з доходів фізичних осіб; вирішено питання стосовно судових витрат; у задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду мотивовано тим, що ОСОБА_4 отримав травми на робочому місці під час виконання ним трудових обов`язків на шахті «Благодатна» ВСП ««Шахтоуправління імені Героїв космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», які призвели до смерті особи, а тому наявні у зв`язку з цим підстави, передбачені ст. 1168 ЦК України, для відшкодування моральної шкоди дружині та дітям загиблого ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не повно з`ясував усі фактичні обставини справи та не дослідив і не надав належної оцінки наявним матеріалах справи доказам, не сприяв повному, об`єктивному та неупередженому її розгляду, а тому рішення суду не відповідає фактичним обставинам справи, є незаконним та необґрунтованим.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є неповнолітніми синами позивача та ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 29 років, місце смерті с.Вербки, Павлоградський район, Дніпропетровська область, що підтверджується свідоцтвом про смерть. Згідно Лікарського свідоцтва про смерть № 311 від 24 квітня 2021 року, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 на території шахти Благодатна в с.Вербки, Павлоградський район, Дніпропетровська область, смерть настала внаслідок нещасного випадку у зв`язку з виробництвом, смертельно травмований на шахті Благодатна , безпосередня причина смерті: механічна асфіксія, інші уточнені травми грудної клітини, зачеплення, роздавлення, стискування, або защемлення в об`єкті або між об`єктами.

ОСОБА_4 працював гірником очисного забою на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління імені Героїв космосу» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Відповідно до запису №15 від 23 квітня 2021 року в трудовій книжці серії НОМЕР_1 від 17 травня 2010 року трудові відносини ОСОБА_4 з ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» припинені у зв`язку зі смертю працівника, згідно з наказом № 80-3к від 28 квітня 2021 року.

Смерть ОСОБА_4 настала в результаті нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, що підтверджується актом форми Н-1/П спеціального розслідування групового нещасного випадку, що стався 23 квітня 2021 року о 12 годині 30 хвилин на Виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління імені Героїв космосу» Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції виходив з наступного.

ОСОБА_4 отримав травми на робочому місці під час виконання ним трудових обов`язків на шахті «Благодатна» ВСП ««Шахтоуправління імені Героїв космосу`Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», які призвели до смерті особи, а тому наявні у зв`язку з цим підстави, передбачені ст. 1168 ЦК України, для відшкодування моральної шкоди дружині та дітям загиблого Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Павлоградвугілля».

Отже, ОСОБА_1 , як дружина померлого та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , як діти померлого, відноситься до кола осіб, які мають право на відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка та батька.

Крім того, травми ОСОБА_4 , що призвели до смерті та моральну шкоду дружині та дітям померлого, спричинено з вини відповідача, внаслідок травмування померлого під час виконання ним трудових обов`язків на виробництві в небезпечних та шкідливих умовах праці.

Небезпечні умови праці і стали однією із причин нещасного випадку на виробництві з ОСОБА_4 , який внаслідок отриманих травм помер.

Факт моральних страждань у зв`язку зі смертю близької людини є очевидним та навряд чи його потрібно доводити за допомогою якихось спеціальних засобів доказування. Доведення наявності цих страждань, саме по собі, полягає у засадничих поняттях людяності та розумінні основ людського життя, яке державою Україна визнається найвищою соціальною цінністю.

В даному випадку моральної шкоди зазнали двоє дітей загиблого, одному з яких на час смерті батька виповнилося лише 1 рік та 6 місяців, а іншому 5 років.

Що стосується моральної шкоди, завданої меншій дитині, якій на час смерті батька виповнилося лише 1 рік та 6 місяців, то в силу свого віку дитина не усвідомлює, що таке смерть та не розуміє, що сталося з батьком та чого його немає поруч, такі маленькі діти сумують, відчувають, що їм чогось не вистачає.

В навчально-методичному посібнику «Соціально-психологічна підтримка дітей, які переживають батьківську втрату», автор ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , зазначено, що в таких маленьких дітей, через якийсь час образ близького стирається, проте залишається печаль, діти можуть плакати, сумувати.

Так, після смерть батька, дитина постійно просить фотопортрет батька та цілує його, що підтверджується відеозаписом, який долучено до справи.

Коли маленький ОСОБА_8 стане дорослим, то у нього навіть не залишиться спогадів про батька, оскільки перші 1-2 роки життя такі структури мозку як лімбічна система, яка включає гіпокамп та мигдалеподібне тіло та включена у процес зберігання спогадів, розвинена ще не повністю (Матеріал з Вікіпедії - вільної енциклопедії), тобто у ОСОБА_3 не залишиться спогадів про батька у майбутньому та він назавжди позбавлений любові та піклування батька.

Що стосується моральної шкоди, завданої ОСОБА_2 , якому на час смерті батька було 5 років, суд враховує наступне.

ОСОБА_2 назавжди позбавлений батьківського піклування, турботи та любові рідного батька, позбавлений можливості спілкуватися з батьком, що тягне за собою порушення його нормальних життєвих зв`язків, йому важко адаптуватися в школі, дитина відчуває неповноту сім`ї, що впливає на його емоційний стан, викликає самотність та відчуття суму.

Так, після смерті батька дитини почала жалітись на страхи, що слугувало приводом звернутися до лікаря невролога, який 31 травня 2021 року діагностував у ОСОБА_2 у психічне порушення - астено-невротичний синдром та призначив лікування, що підтверджується випискою з медичної карти ОСОБА_2 , яка долучена до справи.

В навчально-методичному посібнику «Соціально-психологічна підтримка дітей, які переживають батьківську втрату», автор ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , зазначено, що деструктивний вплив смерті одного з батьків виявляється у формуванні психічних розладів, порушенні адаптації, "капітуляції" перед життєвими фрустраціями. Іншим деструктивним чинником її розвитку є почуття самотності дитини, яке пов`язане з раптово розірваним зв`язком прив`язаності. Горе є сильним душевним стражданням, глибоким сумом дитини за тим, до кого вона була прив`язана.

Перші уявлення про те, що таке смерть, і страх смерті у дитини виникають приблизно до 5-6 років, дитина, зіткнувшись із проблемою, яку за рівнем свого розвитку не здатна осягнути, опиняється у емоційно складній ситуації та перед низкою загроз.

Після смерті батька, ОСОБА_9 почав малювати малюнки, які викликають у матері ОСОБА_1 страх, на цих малюнках зображено чорне тіло чоловіка, яке лежить в землі (малюнки долучені до позовної заяви).

В науково-практичній літературі зазначено, що помилкове судження батьків, що діти забувають про трагічний випадок. Це не так, адже діти починають говорити, малювати те, що сталося, коли намагаються подолати почуття, що виникли у результаті цієї події. Кольорова гама страху ? чорно-фіолетова. ( ОСОБА_7 . Роль іграшки у ґенезі почуття прив`язаностідитини до реферетних дорослих / М.В. Яцюк. // Науковий вісник. Випуск 9."Розвиток особистості в освітньому процесі: психодіагностика, профілактика, психокорекція та формування" ).

Депресивні прояви є прогнозованим етапом горювання дітей від 5 років. Коли надія на повернення любої рідної людини згасає, виникає почуття відчаю та відсторонення, яке супроводжується як психічним, так і фізичним стражданням. Дитина проявляє ознаки дезорганізованості, прояви хаотичної, імпульсивної поведінки змінюються апатією та відчуженням.

Що стосується моральної шкоди, завданої дружині загиблого ОСОБА_1 , суд приймає до уваги наступне.

Після настання нещасного випадку на виробництві, який призвів до смерті працівника, підприємство Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля»» до цього часу офіційно не повідомило дружину загиблого про смерть чоловіка та не принесло свого вибачення та співчуття втраті чоловіка.

07 червня 2021 року від Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на картковий рахунок ОСОБА_1 надійшли кошти у сумі 168 590 грн. без призначення платежу.

Наступного дня Курасовій надійшов лист з проханням повернути дані кошти на рахунок Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», оскільки дані кошти є допомогою для інших осіб та були перераховані ОСОБА_10 помилково, на що ОСОБА_10 відмовилась перераховувати кошти Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» без офіційного акту, що дані кошти були виплачені помилково.

Лише 01 липня 2021 року ОСОБА_1 було надіслано листа, що вищевказані кошти перераховані їй, як фінансова допомога в рахунок відшкодування моральної шкоди.

Вищевказана поведінка Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» та виплата ОСОБА_1 фінансової допомоги в рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі 163090 грн., викликала у позивача обурення і біль, що компанія ДТЕК в таку суму оцінює моральну шкоду завдану дружині смертю людини, яка в них працювала та загинула при виконання своїх трудових обов`язків.

Так, після смерті чоловіка, ОСОБА_1 почала відчувати страхи, сильні головні болі, загальмованість, мігрень та втратила сон, що слугувало приводом звернутися до лікаря невролога, який 11 травня 2021 року діагностував у неї у психічне порушення - астено-невротичний синдром с диссомничним розладом, посттравматичний синдром у зв`язку зі смертю чоловіка, цефалгію та призначив лікування препаратами, які відносяться до фармакотерапевтичних груп : антипсихотичні засоби, протиепілептичні засоби, парасимпатоміметики, що підтверджується випискою з медичної карти ОСОБА_1 , яка долучена до справи.

ОСОБА_1 відчуває невиліковні душевні страждання, перебуває у постійному стресі через втрату коханого чоловіка, якого любила, смерть чоловіка це подія, яка спустошили її душу, зруйнувала звичний світ і позбавила його радісних фарб, спогади не втішають, а боляче ранять.

Кожного дня, позивач дивіться на своїх дітей, які постійно сумують і плачуть за батьком, що ставить її в безпорадний стан та приносить сильний душевний біль.

ОСОБА_1 важко пояснити дітям, що їхнього батька вже немає і ніколи не буде, на відміну від інших дітей, що батько ніколи не повернеться з роботи та не дістане з кишені цукерок, як це було раніше.

Втрата чоловіка та батька своїх дітей є довічною та не підлягає відновленню, почуття безпорадності та біль утрати приносять ОСОБА_1 особливі страждання.

При визначенні розміру суми моральної шкоди, суд приймає до уваги частково виплачену відповідачем моральну шкоду сім`ї в розмірі 163090 грн., що фактично на кожного члена сім`ї загиблого складає по 54363.33 грн.

Таким чином, суд прийшов до висновку про те, що сума коштів, яка має бути відшкодована сім`ї потерпілого за спричинену моральну шкоду повинна скласти по 300000 грн. на кожного члена сім`ї.

Колегія частково не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, в тому числі, і відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової шкоди).

Статтею 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність.

Частина 4 статті 43, частина 1 статті 46 Конституції України передбачають, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган (ч.2 статті 153 КЗпП України).

Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч.2 ст.1168 ЦК України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю.

Відповідно п. 3.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до ч. 2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.

Частинами 3 та 4 статті 23 ЦК України визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.

Як роз`яснено в пункті 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя.

Згідно ч.1 ст.13 Закону України «Про охорону праці», роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган (ч.2 ст.153 КЗпП України).

Статтею 173 КЗпП України передбачено, що шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.12 ЦПК України, судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Також в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (п.1 ст. 32 Конвенції) неодноразово наголошував, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів: (п.45 Рішення ЄСПЛ у справі «Бочаров проти України» від 17 червня 2011 р., заява №21037/05; п.75 Рішення ЄСПЛ у справі «Огороднік проти України» від 05 травня 2015 р.)

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в п. 9 Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31 березня 1995 року № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 27 липня 2004 року по справі "Ромашов проти України" звернув увагу на те, що згідно з правилом 60 Регламенту Суду, будь-яка вимога щодо справедливої сатисфакції має містити перелік претензій і може бути представлена письмово разом з відповідними підтверджуючими документами або свідченнями, «без наявності яких (Суд) може відхилити вимогу повністю або частково». Проте суд врахував той факт, що в результаті виявлених порушень заявник зазнав моральної шкоди, яка не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Право на відшкодування з урахуванням практики Європейського суду з прав людини повинно носити ефективний характер, і має на меті не тільки покриття шкоди завданої потерпілій стороні, а також є засобом попередження з боку відповідача вчинення порушень прав, отже має бути відчутним не тільки для позивача, але й для відповідача, що спонукало б відповідача вживати заходів щодо зміни практики нехтування положеннями законодавства. Оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року).

Доводи апеляційної скарги про те, що роботодавцем були забезпечені всі належні та безпечні умови праці, а серед осіб, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці є і сам потерпілий, колегія суддів не може прийняти до уваги, оскільки саме роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; встановивши, що ОСОБА_4 отримав травми на робочому місці під час виконання ним трудових обов`язків на шахті «Благодатна» ВСП ««Шахтоуправління імені Героїв космосу» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», які призвели до смерті особи, а тому наявні у зв`язку з цим підстави, передбачені ст. 1168 ЦК України, для відшкодування моральної шкоди дружині та дітям загиблого ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», суд першої інстанції вважав за можливе стягнути з відповідача на користь кожного позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди суму 300 000 грн., що буде домірним спричиненій позивачам шкоді та достатнім для її відшкодування, - місцевий суд дійшов правильного висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивачів моральної шкоди.

Проте, колегія суддів вважає за необхідне рішення суду в частині стягнення з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 300 000 грн. кожному без утримання податків та зборів змінити, з огляду на наступне.

Так, відповідно до Закону №466 внесено зміни до п.п.164.2.14 статті 164 Податкового кодексу України щодо оподаткування податком на доходи фізичних осіб сум відшкодування моральної шкоди (норма набрала чинності з 23 травня 2020 року).

До загального місячного (річного) оподаткування доходу платника податків, з урахування змін, внесених Законом № 466, включається у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі визначеному законом (п.п.164.2.14 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України).

Враховуючи викладене, у разі якщо виплата немайнової (моральної) шкоди за рішенням суду здійснюється податковим агентом на користь фізичної особи - платника податків, то сума такої шкоди не включається до загального місячного (річного) оподаткованого доходу платника податку в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

Отже, з 23 травня 2020 року звільняється від оподаткування податком на доходи фізичних осіб відшкодування моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

Так, судом першої інстанції стягнуто з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь на користь кожного позивача моральну шкоду в розмірі 300 000 гривень, а згідно чинного законодавства України, оскільки станом на 01 січня 2022 року розмір мінімальної заробітної плати становить 6500,00 грн., тобто стягнення моральної шкоди в розмірі 300 000,00 грн. перевищує чотирикратний розмір мінімальної заробітної плати (6000*4=26000,00 грн.). А отже стягнення слід проводити з утриманням податків та зборів, згідно чинного законодавства України.

З огляду на встановлені обставини справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції в частині стягнення з з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 300 000 грн. кожному без утримання податків та зборів - змінити та зазначити: стягнення проводити з утриманням податків та зборів, згідно чинного законодавства України.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 376 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» - задовольнити частково.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 червня 2022 року в частині стягнення з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та інтересах своїх малолітніх дітей: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по 300 000 грн. кожному без утримання податків та зборів - змінити та зазначити: стягнення проводити з утриманням податків та зборів, згідно чинного законодавства України.

В решті рішення суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді Е.Л. Демченко

Т.Р. Куценко