Справа № 453/1184/22
№ провадження 2/453/432/22
У Х В А Л А
про призначення експертизи
10 листопада 2022 року Сколівський районний суд Львівської області
у складі: головуючого судді Брони А.Л.,
при секретарі судового засідання Бендеш А.І.,
з участю представника позивача - адвоката Джох Р.В.,
та відповідача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в місті Сколе цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності, ділової репутації і стягнення моральної шкоди,-
28.09.2022 року позивач ОСОБА_2 звернувся в суд із позовною заявою до ОСОБА_1 про захист честі, гідності, ділової репутації і стягнення моральної шкоди.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Сколівського районного суду Львівської області від 28.09.2022 року справа передана для розгляду судді Броні А.Л.
Ухвалою судді Сколівського районного суду Львівської області Брони А.Л. від 30.09.2022 року, прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами позовного (загального) провадження до підготовчого засідання.
26.10.2022 року на адресу суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_1 , в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2
10.11.2022 року представником позивача ОСОБА_2 адвокатом Джох Р.В. подано до суду клопотання про призначення у даній цивільній справі лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення, на вирішення якої поставити наступні питання:
- чи міститься в мовленні осіб, які зафіксовані на відео в інтервалі відео з 00:44 год. по 01:05 год. щодо наявності у власності ОСОБА_2 нерухомого майна, власності на юридичні особи (директор, засновник чи кінцевий бенефіціарний власник) та про те, що ОСОБА_2 працював в міліції, інформація позитивного або негативного характеру щодо позивача?
-чи є висловлювання осіб, які зафіксовані на відео в інтервалі відео з 00:44 год. по 01:05 год. щодо наявності у власності ОСОБА_2 нерухомого майна, власності на юридичні особи (директор, засновник чи кінцевий бенефіціарний власник) та про те, що ОСОБА_2 працював в міліції фактичними твердженнями або оціночними судженнями? Якщо в тексті містяться оціночні судження чи є вони висловлені в брутальній, принизливій чи непристойній формі?
Представник позивача ОСОБА_2 адвокат Джох Р.В. в підготовчому засіданні вимоги клопотання підтримав в повному обсязі та просив таке задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1 в підготовчому засіданні не заперечував щодо призначення у даній справі лінгвістичної семантико-текстуальної експертизи писемного та усного мовлення.
Суд, заслухавши думку учасників дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються клопотання, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання, приходить до наступного.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.
Відповідно до ч.ч.1,3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно з статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
-письмовими, речовими і електронними доказами;
-висновками експертів;
-показаннями свідків.
Відповідно до ч.1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставини, що мають значення для справи, необхідні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Згідно ст. 104 ЦПК України, про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.
Згідно частин 1,3 статті 102 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Із сукупності наведених норм матеріального і процесуального права, у відповідності до 2 постанови пленуму ВСУ N 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», вбачається, що неприпустимо призначати експертизу у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду, зокрема, про відповідність окремих нормативних актів вимогам закону, про правову оцінку дій сторін тощо.
Визначення питань, які ставляться перед експертом, повинно здійснюватись з урахуванням Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень і атестованих експертних методик, у яких зазначаються питання, на вирішення яких спрямовані ці методики та реєстр яких ведеться Міністерством юстиції України.
Питання мають бути сформульовані чітко, ясно і таким чином, щоб вони виключали неоднозначне їх розуміння й тлумачення та відповідали тим об`єктам і матеріалам, які направляються на експертизу.
Неприпустимим є порушення перед експертом питань, вирішення яких не спрямовано на встановлення даних, що входять до предмета доказування у справі.
З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є захист честі, гідності та ділової репутації у зв`язку з поширенням відповідачем у соціальній мережі «Фейсбук» інформації про те, що позивач є власником майна та кінцевим бенефіціаром юридичних осіб, які зареєстровані на непідконтрольній Україні території, здійснює незаконну діяльність та отримує незаконні прибутки.
Лінгвістична експертиза мовлення поділяється на підвиди: лінгвістична експертиза писемного мовлення талінгвістична експертиза усного мовлення. Експертиза тексту в справах про захист честі, гідності й ділової репутації встановлює чи містить текст негативну інформацію про особу, в якій формі (твердження, чи оцінного судження) подано інформацію, чи є підстави вважати, що судження виражено в брутальній, принизливій або непристойній формі.
Об`єктом дослідження лінгвістичної експертизи усного мовлення є продукт мовленнєвої діяльності людини, відображений в усній формі і зафіксованій у (відео) фонограмі.
У межах лінгвістичної експертизи усного мовлення проводяться ідентифікаційні та діагностичні дослідження усного мовлення особи та семантичні дослідження усного мовлення.
З урахуванням вищевикладеного, предмету заявлених по справі позовних вимог, відзиву та посилань в їх обґрунтування, дослідивши матеріали справи, з метою об`єктивного з`ясування усіх обставин по справі, суд приходить до висновку, що для з`ясування обставини, які мають значення для справи, необхідні знання у сфері іншій, ніж право, а відтаквважає за необхідне призначити у даній справі лінгвістичну експертизу з метою надання висновку щодо змісту висловів та наслідків їх поширення для позивача, які і є предметом позову у справі.
Згідно з ч.1 ст. 107 ЦПК України, матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.
Відповідно до п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи.
Згідно до п.9 ч.1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи.
Приймаючи до уваги, що проведення необхідних досліджень та виготовлення висновку експерта може зайняти тривалий час, суд вважає за необхідне зупинити провадження в справі на час проведення експертизи.
Згідно зі ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд, залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 102, 103, 104, 109, 253, 259, 353 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу», суд, -
Клопотання представника позивача ОСОБА_2 адвоката Джох Р.В. про призначення судової лінгвістичної експертизи - задовольнити.
Призначити по цивільній справі №453/1184/22 (провадження № 2/453/432/22) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності, ділової репутації і стягнення моральної шкоди судову лінгвістичну семантико-текстуальну експертизу усного та писемного мовлення, на вирішення якої поставити наступні питання:
- чи міститься в мовленні осіб, які зафіксовані на відео (диск з відеозаписом долучений до матеріалів справи) в інтервалі відео з 00:44 год. по 01:05 год. щодо наявності у власності ОСОБА_2 нерухомого майна, власності на юридичні особи (директор, засновник чи кінцевий бенефіціарний власник) та про те, що ОСОБА_2 працював в міліції, інформація позитивного або негативного характеру щодо позивача?
-чи є висловлювання осіб, які зафіксовані на відео (диск з відеозаписом долучений до матеріалів справи) в інтервалі відео з 00:44 год. по 01:05 год. щодо наявності у власності ОСОБА_2 нерухомого майна, власності на юридичні особи (директор, засновник чи кінцевий бенефіціарний власник) та про те, що ОСОБА_2 працював в міліції фактичними твердженнями або оціночними судженнями? Якщо в тексті містяться оціночні судження чи є вони висловлені в брутальній, принизливій чи непристойній формі?
Для проведення експертизи надати експертам матеріали цивільної справи №453/1184/22 (провадження №2/453/432/22) в одному томі.
Попередити експертів про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків за ст.ст. 384,385 КК України та зобов`язати провести експертизу в строк, встановлений п. 1.13.Наказу Міністерства юстиції України № 53/5 від 08.10.1998 р. «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз».
Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_2 , та роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.
Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Суддя