07.11.2022 Єдиний унікальний № 371/214/22
провадження № 2/371/424/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 листопада 2022 року м. Миронівка
Провадження № 2/371/424/22
Миронівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Капшук Л.О.,
секретаря судових засідань Горкуші О.М.,
розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Миронівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору : фізична особа підприємець ОСОБА_3 , фізична особа підприємець ОСОБА_4 , про визнання незаконним рішення сільської ради,
В провадженні Миронівського районного суду Київської області перебуває цивільна справа, в якій позивачі ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 , Миронівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору : фізична особа підприємець ОСОБА_3 , фізична особа підприємець ОСОБА_4 , про визнання незаконним рішення сільської ради.
Справа перебуває на стадії підготовчого провадження, у справі призначено підготовче судове засідання.
Учасники справи в підготовче судове засідання не з?явилися, про день, час та місце проведення підготовчого засідання були повідомлені належним чином.
За правилами частини 2 статті 247 ЦПК України, за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до частини 2 статті 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, в тому числі, вирішує заяви та клопотання учасників справи; вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.
В прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено клопотання про призначення у даній цивільній справі земельно технічної судової експертизи.
Вирішуючи питання про обґрунтованість заявлених клопотань про призначення судової земельно технічної експертизи та витребування для її проведення письмових доказів у справі суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до правил пункту 1 частини 1 статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Заявляючи клопотання про призначення судової земельно технічної експертизи позивачем та її представником адвокатом Невкритим В.М. не зазначено ні по тексту позовної заяви, ні по тексту клопотання про витребування письмових доказів, для з?ясування яких обставин, що мають значення для справи, необхідне призначення зазначеної експертизи, не вказано орієнтовного переліку питань, які необхідно поставити на вирішення експерту, враховуючи предмет позову.
За правилами статті 76 ЦПК України, висновок експерта є одним із видів доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до частин 1, 2 статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Частинами 1, 3 та 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
За правилами частини 5 вказаної статті, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Статтями 2,3 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до частин 1, 5 статті 81 ЦПК України, обов?язок доведення обставин, які мають значення для справи і на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а також обов?язок подання доказів на їх доведення, покладається на сторони та інших учасників справи.
За правилами частин 2,4,5,8 статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
З наведених вище норм вбачається, що обов?язок щодо збирання доказів та подання їх у встановленому цивільним процесуальним законодавством порядку та строки покладається на учасників судового розгляду.
Сприяння суду в реалізації прав учасників судового розгляду щодо збирання доказів залежить від дотримання вказаними учасниками встановлених цивільним процесуальним законодавством вимог щодо порядку та строків отримання таких доказів, подання їх до суду, а також обґрунтованості відповідних заяв чи клопотань про витребування доказів, отримання яких неможливе учасником судового розгляду з об?єктивних підстав, чи призначення експертизи для отримання висновку експерта.
Крім того, дотримання учасником судового процесу, встановлених законодавством вимог щодо обґрунтованості клопотання чи заяви, а також зазначення передбачених цивільним процесуальним законодавством підстав для подання відповідного клопотання чи заяви, є обов?язковою передумовою для їх розгляду та вирішення по суті.
При відсутності у заві чи клопотанні учасника судового розгляду передбачених законодавством вимог щодо підстав звернення та обґрунтованості заявлених прохань, суд позбавлений можливості розглянути вирішити такі заяви чи клопотання по суті.
За таких обставин, суд позбавлений можливості вирішити питання про призначення судової земельно технічної експертизи, оскільки стороною позивача не дотримано вимог цивільного процесуального законодавства щодо обґрунтування клопотання про призначення судової земельно технічної експертизи, не зазначено обставин для з?ясування яких необхідно таку експертизу призначити, не зазначено орієнтовного переліку питань, які необхідно поставити на вирішення експерта.
Дослідивши подане представником позивача клопотання про витребування письмових доказів, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.
Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О. від 18 липня 2022 року в задоволенні клопотання було відмовлено, в тому числі, з підстав відсутності у тексті позовної заяви інформації про вжиття позивачем чи представником позивача адвокатом Невкритим В.М. заходів щодо отримання цих доказів самостійно. В позовній заяві не було наведено причин неможливості самостійного отримання копій технічної документації із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на спірні земельні ділянки в Головному управлінні Держгеокадастру у Київській області.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Отже, належними вважаються докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За правилами частини 5 статті 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до частин 2,4,5,8 статті 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.
Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.
Частиною 2 статті 84 ЦПК України визначені вимоги до клопотання про витребування доказів судом, зокрема, у клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.
У повторно заявленому клопотанні представника позивача адвоката Невкритого В.М. про витребування письмових доказів вказані в ухвалі від 18 липня 2022 року недоліки не виправлено, не наведено обґрунтованих причин неможливості самостійно отримати витребовувані докази, не надано доказів, що він чи позивач здійснили всі залежні від них дії, спрямовані на отримання вказаних доказів.
Також не надано доказів того, що на таке звернення від Управління в Обухівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області надійшла відмова у наданні запитуваних документів.
Крім того, представник позивача адвокат Невкритий В.М., обґрунтовуючи клопотання про витребування вказаних письмових доказів, зазначив, що вони необхідні для проведення земельно - технічної судової експертизи.
За відсутності обґрунтованого клопотання про призначення судової земельно технічної експертизи, з зазначенням обставин для з?ясування яких вимагається проведення такої експертизи, суд позбавлений можливості оцінити питання доцільності витребування цих письмових доказів.
Відповідно до статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 198 ЦПК України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
З огляду на те, що питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, зокрема щодо вирішенння питання про призначення судової земельно технічної експертизи, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні, з метою сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання.
Частиною 1 статті 200 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 84 197, 198, 200 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Відкласти підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Миронівської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору : фізична особа підприємець ОСОБА_3 , фізична особа підприємець ОСОБА_4 , про визнання незаконним рішення сільської ради до 10 години 29 листопада 2022 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя підпис Л.О. Капшук

З оригіналом згідно

Суддя Л.О.Капшук