Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/2181/19
Провадження №2-р/382/5/22
У Х В А Л А

28 жовтня 2022 року Яготинський районний суд Київської області, в складі:

головуючого судді Кисіль О. А.

при секретарі Твердохліб Г.М.

розглянувши питання щодо розгляду у відкритому судовому засіданні в м. Яготин заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Яготинського районного суду Київської області від 11.10.2022 року,

ВСТАНОВИВ:

11 жовтня 2022 року Яготинським районним судом Київської області винесено ухвалу за заявою ОСОБА_2 про видачу дублікату виконавчого листа, відповідно до якої заяву ОСОБА_2 про видачу дублікату виконавчого листа задовлено частково. Зазначено ОСОБА_2 видати виконавчий лист по справі № 382/2181/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про зміну розміру аліментів. Поновити строк на пред`ялення виконавчого листа по справі № 382/2181/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про зміну розміру аліментів.

18 жовтня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Яготинського районного суду Київської області з заявою, в якій в порядку ст. 271 ЦПК України, просить роз`яснити ухвалу суду від 11.10.2022 року, мотивуючи тим, що в провадженні Яготинського районного суду Київської області знаходиться справа № 382/2182/19, позивач: ОСОБА_1 , заявник: ОСОБА_2 , заінтересована особа: ОСОБА_1 відповідач: ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: ОСОБА_3 , представник відповідача: ОСОБА_4 .

Обґрунтування заяви про роз`яснення рішення суду здійснюється з використанням таких висловлювань та слів: "безсовісно, навмисно постановлено видати виконавчий лист", "явним перевищенням своїх повноважень судом", "не обізнані із законодавством та може слугувати підставою для звернення із скаргою до Вищої ради правосуддя", виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви.

Таким чином, звертаючись до Яготинського районного суду Київської області із заяваю про роз`янення рішення суду, використовуючи при цьому некоректну лексику, яка має цинічний (зневажливий характер), в діях ОСОБА_1 вбачається зловживання процесуальними правами.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У частинах третій четвертій статті 44 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже, на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Так, саме з метою виконання завдання цивільного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню цивільного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Такі висновки узгоджуються з висновками Великої Палати Верховного Суду у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19).

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Частиною першою статті 143 ЦПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Згідно з частинами першою другою статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Отже, вжиті ОСОБА_1 висловлювання у заяві про роз`яснення рішення суду, які не притаманні для написання ділових документів, відображають зневажливе ставлення заявника до судової гілки влади загалом, є виявом очевидної неповаги, не спрямовані на ефективний захист його прав, свобод та інтересів, а тому суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Таким чином, наявні підстави для визнання дій ОСОБА_1 зловживанням процесуальними правами та залишення без розгляду заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду.

Крім того, з метою запобігання в подальшому зловживанням ОСОБА_1 процесуальними правами, до нього необхідно застосувати заходи процесуального примусу стягнути в дохід державного бюджету штраф в розмірі 0,5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що згідно зі статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року становить 2481 грн 00 коп.

Керуючись статтями 271, 43-44, 148, 258, 260 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати, що звернення ОСОБА_1 із заявою про роз`яснення рішення суду є діями, що суперечать завданню цивільного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.

Залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду.

Застосувати до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , мешканця АДРЕСА_1 , заходи процесуального примусу у вигляді штрафу в розмірі 1240 (одна тисяча двісті сорок) грн. 50 коп., та стягнути з нього вказану суму в дохід Державного бюджету України (Отримувач коштів: ГУК уКиїв.обл/Яготинська міс/21081100, Код , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку (ІВАN) UA0010860, Код класифікації бюджету 21081100).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її отримання.

Суддя Кисіль О. А.

.