Справа № 357/9176/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ярмола О. Я. ,

при секретарі Пустова Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1 та, земельної ділянки площею 0,0997 га та площею 0,1972 га, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . Спадкоємцем першої черги по закону являється позивач, яка звернулася до нотаріуса, щоб оформити спадщину, але отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що після смерті матері вона мала психологічне виснаження та незадовільний стан здоров`я, а згодом в грудні 2021 року була вимушена виїхати за кордон до Німеччини, та вподальшому в зв`язку з введеннням військового стану на території держави і саме з відсутністю певний час на території України, - не мала можливості вчасно, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини строком на три місяці.

Ухвалою судді від 06.10.2022 року було відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

06.10.2022 року судом було здійснено запит про надання витягу (інформаційної довідки) із спадкового реєстру.

12.10.2022 року третя особа ОСОБА_2 подала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.

27.10.2022 року на запит суду надійшла інформаційна довідка із Спадкового реєстру.

27.10.2022 року відповідач Білоцерківська міська рада подала суду клопотання про розгляд справи за відсутності їхнього представника.

27.10.2022 року ухвалою занесеною до протоколу судового засідання було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, 27.10.2022 року подала суду заяву де зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без її участі, просила долучити до матеріалів справи копію закордонного паспорта ОСОБА_1 (а.с.36).

Відповідач - Білоцерківська міська рада, не направили до суду свого представника, подали суду клопотання, у якому просили розгляд справи проводити без участі їхнього представника, на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, 12.10.2022 року подала суду письмову заяву, в якій просять розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримала, не заперечила, щоб позивачу подовжили строк для подання заяви про прийняття спадщин (а.с.32).

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 виданого 02.11.2021 року Білоцерківським відділом ДРАЦС у Білоцерківському районі Київської області ЦМУМЮ (м.Київ) /а.с.3/.

Встановленим є те, що позивач по справі є дочкою померлої ОСОБА_3 . Зазначене підтверджено свідоцтвом про народження (а.с.7,8).

Встановлено, що 15.05.1982 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 , у зв`язку з чим їй було присвоєне прізвище « ОСОБА_6 », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 /а.с.8/.

Встановлено, що позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Л.Іванчишиної, та отримала лис-роз`яснення державного нотаріуса за № 255/01-16 від 27.09.2022 року, про відмову в оформленні спадкових прав щодо майна померлої ОСОБА_3 , оскільки позивач пропустила шестимісячний строк, наданий законом для прийняття спадщини. (а.с.12).

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру від 27.10.2022 року - спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася /а.с.38/

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач має намір прийняти спадщину після своєї матері, інші спадкоємці не мають заперечень. Однак, позивач має перешкоди для оформлення спадкових прав, оскільки хворіла, а в грудні 2021 року була вимушена виїхати за кордон до Німеччини, потім в зв`язку з введеннням військового стану на території держави, не могла повернутися до України. Всі ці обставини заважали позивачу вчасно отримати консультацію, роз`яснення та звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3 .

Також, зі змісту позовної заяви слідує, що після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_3 від 08.04.1994 року та, земельних ділянок площею 0,0997 га та площею 0,1972 га, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується копіями витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 13.08.2020 року /а.с.14-16, 17-20/, державним актом на право власності на земельну ділянку /серія ЯЕ№589471/ від 11.09.2007 року, який зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю №21 /а.с20/.

Матеріали справи містять копію закордонного паспорта ОСОБА_1 з відмітками перетину кордону та перебвання за межами України, з якого слідує, що в період з 16.12.2021 по 05.09.2022 року позивач перебувала за межами держави (а.с.33).

Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Судом встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилася, спору щодо майна спадкодавця не виявлено, відповідач, як орган місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків ОСОБА_3 не здійснював, спадщина не визнана відумерлою, позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме, вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними для неї труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, як було встановлено судом, позивачем надано докази її перебування за кордоном, саме в період строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення.

В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, відсутності заперечень, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації нею своїх спадкових прав за відсутності інших спадкоємців.

Судові витрати слід залишити за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216,1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 76, 77, 81, 133, 141, 259, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 1966 р.н. (ІПН : НОМЕР_4 ) додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , якиа померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду виготовлено 10.11.2022 року.

СуддяО. Я. Ярмола