Справа № 316/3606/20
Провадження № 2/206/891/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2022 Самарський районний суд м. Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря судового засідання Гергіль Ю.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова копанія «Євроінс Україна» про стягнення шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою,

ВСТАНОВИВ:

29.12.2020 до Енергодарського міського суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова копанія «Євроінс Україна» про стягнення шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою.

06.01.2021 ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче судове засідання на 06.04.2021.

06.04.2021 ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду на 30.08.2021.

30.08.2021 судове засідання відкладено на 19.01.2022.

19.01.2022 у даній цивільній справі було призначено судову транспортну-товарознавчу експертизу, проведення якої було доручено експертам Запорізького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. Провадження по даній цивільній справі зупинено на час проведення експертизи.

Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Донецької, Запорізької та Харківської областей)» змінено територіальну підсудність Енергодарського міського суду Запорізької областіна Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

11.08.2022 матеріали даної цивільної справи надійшли до Самарського районного суду м. Дніпропетровська від Запорізького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України разом з повідомленням про неможливість проведення судової експертизи.

17.08.2022 ухвалою судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська прийнято цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова копанія «Євроінс Україна» про стягнення шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою до провадження Самарського районного суду м. Дніпропетровська, поновлено провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова копанія «Євроінс Україна» про стягнення шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою та призначено судове засідання на 16.09.2022 о 11.00 год.

16.09.2022 судове засідання відкладено на 25.10.2022 у зв`язку з неявкою сторін.

25.10.2022 судове засідання відкладено на 08.11.2022 у зв`язку з неявкою сторін.

08.11.2022 у судове засідання повторно не з`явились учасники даної цивільної справи, в тому числі позивач та її представник, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяв або клопотань про розгляд даної цивільної справи у відсутність позивача та її представника до суду не надавали.

Належне повідомлення позивача та її представника про дату та час призначення судового засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної цивільної справи.

Згідно ч. 13 ст. 128 ЦПК України, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Крім того, оголошення про розгляд справ містяться на офіційному веб-сайті судової влади, що дає особам можливість дізнатися про стан судового провадження.

Таким чином, судом встановлено, що позивач та її представник тричі (повторно) не з`явились в судове засідання, що не дає суду можливість провести розгляд справи та ухвалити рішення у справі по суті спору.

Окрім цього, позивач та її представник не звертались до суду із клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку ст. 212 ЦПК України.

В той же час, звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім її зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивача наданими йому правами та невиконання обов`язків.

Окрім вищевикладеного, суд також враховує роз`яснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

За встановленими правилами п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивачів до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює її належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, вона може подати заяву про розгляд справи за її відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 22.05.2019, справа № 310/12817/13).

За вищевикладених обставин суд, враховуючи невиконання позивачем та її представником своїх обов`язків щодо явки в судове засідання, відсутності заяв про розгляд справи за їх відсутності, вважає за необхідне позов залишити без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2-3, 223, 257-261, 263, 294, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПрАТ «Страхова копанія «Євроінс Україна» про стягнення шкоди, заподіяної дорожньо-транспортною пригодою -залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення (ухвали) або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ухвали).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 10.11.2022.

Суддя К.С. Маштак