КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

27 жовтня 2022 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Коцюрби О.П.,

суддів: Білич І.М., Слюсар Т.А.,

розглянувши матеріали справи за апеляційною скаргою Національного університету «Києво-Могилянська академія» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року у справі за позовом Національного університету «Києво-Могилянська академія» до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року у задоволенні позову Національного університету «Києво-Могилянська академія» (далі НУ «Києво-Могилянська академія», позивач) до ОСОБА_1 про стягнення шкоди відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, НУ «Києво-Могилянська академія», 07 жовтня 2022 року засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу.

Вивчивши матеріали справи, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційне провадження за вказаною апеляційною скаргою не може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення Печерського районного суду міста Києва ухвалено 25 березня 2020 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (а.с. 59-65). Повний текст судового рішення складений та підписаний 25 березня 2020 року.

Апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції засобами поштового зв`язку 07 жовтня 2022 року.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, позивач НУ «Києво-Могилянська академія» 01 жовтня 2019 року отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі (а.с 53), також, НУ «Києво-Могилянська академія» 25 лютого 2020 року звернувся до Печерського районного суду з клопотанням , в якому повідомив суд про зміну рахунків (а.с. 56).

Тобто, НУ «Києво-Могилянська академія» з 01 жовтня 2019 року було відомо про те, що в провадженні Печерсьького районного суду міста Києва перебуває дана цивільна справа, яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Більше того, суд звертає увагу на те, що НУ «Києво-Могилянська академія» оскаржує рішення суду ухвалене за результатами розгляду його позовної заяви. При цьому, в матеріалах справи відсутні докази того, що апелянт вчиняла будь-які дії спрямовані на те, щоб дізнатись про стан судового провадження за його позовною заявою.

Тому, з урахуванням положень ч. 1. ст. 44 ЦПК України, НУ «Києво-Могилянська академія» мав добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Отже, оскаржуване рішення суду ухвалене 25 березня 2020 року, апеляційну скаргу на вказане судове рішення подано 07 жовтня 2022 року, тобто, більше ніж через два роки після його ухвалення. При цьому, апелянту було відомо про розгляд справи у суді першої інстанції, докази виникнення обставин непереборної сили, які унеможливили своєчасне звернення до суду із апеляційною скаргою, в матеріалах справи відсутні. Також, відсутні докази того, що позивач цікавився станом розгляду справи чи звертався до суду першої інстанції із заявами про видачу рішення суду.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою НУ «Києво-Могилянська академія» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року слід відмовити.

Керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Національного університету «Києво-Могилянська академія» на рішення Печерського районного суду міста Києва від 25 березня 2020 року у справі за позовом Національного університету «Києво-Могилянська академія» до ОСОБА_1 про стягнення шкоди - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: О.П. Коцюрба

Судді: І.М. Білич

Т.А. Слюсар