Провадження № 2/161/3804/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2022 року м. Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області

в складі головуючого судді Крупінської С.С.,

за участю секретаря судового засідання Лесько Б.Я.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Луцька цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по аліментах та пені,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та пені за прострочення сплати аліментів.

Свої вимоги мотивує тим, що рішенням Луцького міськрайонного суду від 11.01.2017 року шлюб між нею та відповідачем було розірвано. В шлюбі у них народився син ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

25.03.2019 року між позивачем та відповідачем були встановлені договірні відносини, укладений в письмовій формі договір про сплату аліментів на дитину та посвідчений приватним нотаріусом Луцького нотаріального округу Веремчуком С.В.

Відповідно до п. 2 Договору відповідач взяв на себе зобов`язання в добровільному порядку сплачувати на утримання дитини аліменти щомісячно протягом перших 12 місяців (з 25.03.2019 року до 25.03.2020 року ) по 3800 грн, але не менше 1,5 % розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, а з 26.03.2020 року до повноліття дитини 1,25 % розміру прожиткового мінімуму.

За період з 01 травня 2021 року по 30 червня 2022 року утворилася заборгованість за аліментами у розмірі 48 012,50 грн. Навівши у позові відповідний розрахунок пені за аліментами, та обмеживши його 100% розміром заборгованості, позивач просить суд стягнути з відповідача на скою користь заборгованість за аліментами у розмірі 48 012,50 грн., а також пеню у розмірі 48 012,50 грн.

В судове засідання сторони не прибули.

Представник позивача звернувся до суду із письмовою заявою в якій просить суд слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Відповідач у письмовій заяві просить суд слухати справу за його відсутності, позовні вимоги заперечує.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення, з таких підстав.

Судом встановлено, що рішенням Луцького міськрайонного суду від 11.01.2017 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано. В шлюбі у них народився син ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до нотаріально завіреного договору № 853 від 25.03.2019 року, на користь ОСОБА_1 відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти на утримання їхнього малолітнього сина ОСОБА_4 .

Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно ст. 189 СК України батьки мають право укласти договір про сплату аліментів на дитину, у якому визначити розмір та строки виплати. Умови договору не можуть порушувати права дитини, які встановлені цим кодексом.

Договір укладається у письмовій формі і нотаріально посвідчується. Уразі невиконання одним із батьків свого обов`язку за договором аліменти з нього можуть стягуватись на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки.

Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.

Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.

Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.

Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток.

Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %.

За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.

Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.

У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 (справа №333/6020/16-ц).

Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК.

Так, в даних правовідносинах матеріалами справи підтверджено, що у відповідача виникла заборгованість зі сплати аліментів, що є підставою для застосування до нього відповідальності за прострочення їх сплати.

Наданий позивачем розрахунок відповідачем не спростований і приймається судом при визначенні розміру заборгованості.

При цьому, оскільки сума пені перевищує суму заборгованості, стягненню підлягає 100% відсотків заборгованості, що відповідає змісту статті 196 СК.

Таким чином надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача неустойки (пені).

В свою чергу відповідачем не надано в судове засідання доказів, які б підтверджували належне виконання ним зобов`язань, які б спростовували суму заборгованості перед позивачем та позовні вимоги взагалі.

В ситуації, що розглядається докази про матеріальний та стан здоров`я відповідача не подавались, а тому відсутні підстави не стягувати пеню відповідно до частини другої статті 196 СК.

Судом встановлено, що заборгованість відповідача щодо сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини виникла виключно з вини самого відповідача, який достовірно знає про те, що відповідно до договору про сплату аліментів, однак він їх свідомо не сплачує. Відповідач у справі є працездатною здоровою особою, а отже має можливість сплачувати аліменти.

У зв`язку з вищенаведеним позовні вимоги слід задовольнити повністю стягнувши з відповідача на користь позивача аліменти за період з 01 травня 2021 року по 30 червня 2022 року у розмірі 48 012,50 грн., а також пеню у зв`язку із простроченням їх сплати у розмірі 48 012,50 грн.

Також з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн.

Керуючись ст.ст.141, 265 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість по сплаті аліментів на утримання їх спільного сина ОСОБА_3 за період з 01 травня 2021 року по 30 червня 2022 року у розмірі 48 012,50 грн. (сорок вісім тисяч дванадцять гривень п`ятдесят копійок), а також пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 48 012,50 грн. (сорок вісім тисяч дванадцять гривень п`ятдесят копійок).

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні сорок копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкриття чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивачем у справі є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідачем у справі є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Повний текст рішення суду складений та підписаний 27 жовтня 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області С.С. Крупінська