Ухвала

03 листопада 2022 року

м. Київ

справа № 756/10595/17

провадження № 61-4878св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в м. Києві, Прокуратури м. Києва, про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові притягненням до кримінальної відповідальності,за касаційною скаргою представника Київської міської прокуратури - Салкова Романа Володимировича на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року у складі судді Шевчука А. В. та постанову Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року у складі колегії суддів: Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О., Яворського М. А.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в м. Києві, Прокуратури м. Києва, про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові притягненням до кримінальної відповідальності.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року позов задоволено частково.

Стягнуто з Держави Україна в особі Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 650 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди та 15 000,00 грн в рахунок компенсації витрат, пов`язаних з проведенням психологічної експертизи.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року апеляційні скарги Київської міської прокуратури, ОСОБА_1 , Державної казначейської служби України, задоволено частково.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в м. Києві, Прокуратури м. Києва, про відшкодування шкоди змінено.

Викладено 2 та 3 абзаци резолютивної частини в такій редакції: «Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 650 000,00 грн компенсації моральної шкоди та 15 000,00 грн компенсації витрат, пов`язаних з проведенням психологічної експертизи».

В іншій частині рішення Оболонського районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року залишено без змін.

У червні 2022 року представник Київської міської прокуратури - Салков Р. В. подав до Верховного Суду засобами поштового зв`язку касаційну скаргу нарішення Оболонського районного суду м. Києва від 25 травня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 22 грудня 2021 року.

В касаційній скарзі представник заявника просить суд оскаржувані судові рішення в частині стягнення з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 650 000,00 грн компенсації моральної шкоди та 15 000,00 грн компенсації витрат, пов`язаних з проведенням психологічної експертизи скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову у позові.

При цьому, представник Київської міської прокуратури - Салков Р. В. просить суд розглядати скаргу за участю представника Офісу Генерального прокурора, а також повідомити про дату, час і місце розгляду справи Київську міську прокуратуру та Офіс Генерального прокурора.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від 22 червня 2022 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

30 серпня 2022 року матеріали справи надійшли на адресу Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки судом касаційної інстанції не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, то підстав для розгляду скарги з викликом учасників справи - немає.

Таким чином, справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі буде надіслана у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Київської міської прокуратури - Салкова Романа Володимировича про розгляд скарги за участю представника Офісу Генерального прокурора, а також стосовно повідомлення про дату, час і місце розгляду справи Київської міської прокуратури та Офісу Генерального прокурора, відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції в м. Києві, Прокуратури м. Києва, про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові притягненням до кримінальної відповідальності, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов