БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2-о/356/2/22
Справа № 394/474/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2022 Березанський міський суд Київської області в складі:

головуючого судді Голік Г.К.

з участю секретаря Бейгул Л.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Березань заяви представника позивача ОСОБА_4 про прийняття доказів, поновлення строку їх подачі та виклику свідка в цивільній справі, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин.

Ухвалою від 13.09.2021 відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 10.08.2022року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 15.09.2022р.

19.08.2022 представником позивача адвокатом Сапоновим О.В.було подано через канцелярію суду заяву про прийняття доказів , де зазначено, що під час стадії підготовчого провадження ним було виготовлено письмову заяву про прийняття доказів від 18.02.2022р., однак не було подано через канцелярію суду внаслідок того, що під час його виїзду з м.Києва громадським транспортом до м.Березань 10.08.2022року під час проливного дощу у м.Києві друковані паперові матеріали заяви від 18.02.2022р. (із клопотанням про поновлення пропущеного процесуального строку) було фактично знешкоджено впливом води, що унеможливлювало подання останніх в день його прибуття до суду 10.08.2022. 12.08.2022року рекомендованим поштовим відправленням зазначене клопотання ним було направлено до Березанського міського суду. У вище зазначеній заяві від 12.08.2022року просить суд визнати поважними причини пропуску встановленого ст.83 ЦПК України строку подання доказів та поновити строк для подання доказів, а також приєднати до матеріалів справи , наступні письмові докази:

-фотокопію адвокатського запиту №1/08-02-22 від 08.02.2022року;

-фотокопію ордера на надання правничої (правової) допомоги серія АА №1185483 від 08.02.2022;

-фотокопію опису вкладення у рекомендоване поштове відправлення від 08.02.2022;

-фотокопії накладної та фіскального чека від 08.02.2022 ;

-фотокопія роздруківки знімку екрана, щодо отримання електронного листа 14.02.2022 року Київської міської клінічної лікарні №9;

-фотокопію листа Київської міської клінічної лікарні №9 (вих.3 061/112-205 від 14.02.2022);

-фотокопію «Інформованої добровільної згоди пацієнта на проведення діагностики, лікування та на проведення операції та знеболення» від 06.09.2020;

-фотокопію «Інформованої добровільної згоди на операцію та знеболення» від 09.09.2020.

14.09.2022 представником позивача ОСОБА_4 було направлено поштовим засобом зв`язку заяву про виклик свідка ОСОБА_6 посилаючись на те, що відповідно до ухвали Березанського міського суду Київської області від 10.08.2022 було задоволено клопотання про виклик в якості свідка ОСОБА_7 , оскільки вказаний свідок перебуває на лікуванні з 07.04.2022, що не уможливлює його прибуття в судове засідання , просить викликати в судове засідання, як свідка ОСОБА_6 ..

Позивач та представник позивача підтримали подані заяви про долучення доказів та виклику свідка, посилаючись на обгрунтування викладені в заявах.

Представник відповідача заперечила проти задоволення клопотання про приєднання вказаних доказів, оскільки копії вказаних доказів надані з порушенням вимог ст.83ЦПК України щодо порядку та строків подання доказів. Враховуючи вказані порушення просила в заявах представника відповідача про долучення письмових доказів та виклику свідка - відмовити.

Заслухавши позивача та представників сторін щодо заявлених клопотаннь, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 2 статті 197 ЦПК України визначений перелік процесуальних дій, необхідних для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 7 ч.2 ст.197 ЦПК України суд у підготовчому засіданні з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Статтею 69 ЦПК України визначено, що свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 10.08.2022року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Стороною позивача було заявлено клопотання про виклик свідка вже після закриття підготовчого провадження.

Згідно з положеннями ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Заява представника позивача про виклик і допит свідка не підлягає задоволенню, оскільки заяву про забезпечення доказів було подано після закриття ухвалою суду від 10 серпня 2022 року підготовчого провадження.

Разом з тим, п. 2 ч. 2 ст. 157 ЦПК України визначено, що у підготовчому засіданні суд вирішує питання про забезпечення доказів. Під час розгляду справи по суті чинним ЦПК України забезпечення доказів не передбачено.

Згідно вимог ч.2 ст.83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідно до вимог ч.4 ст.83 ЦПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Всупереч вказаним вимогам сторона позивача підчас розгляду справи по суті подала письмове клопотання при приєднання доказів,які не були подані у терміни, визначені ЦПК України,проте представником позивача у клопотанні не обґрунтовано неможливість подання таких доказів у визначений ЦПК України строк з причин, що не залежали від об`єктивних причин.

Підстави на які посилається сторона позивача у судовому засіданні на думку суду є не обґрунтованими, оскільки заява на яку посилається сторона виготовлена ще 18.02.2022року та направлена стороні відповідача разом з письмовими доказами, згідно поштового повідомлення.

12.08.2022 вищезазначене клопотання було направлено до суду поштовим зв`язком та зареєстровано канцелярією Березанського міського суду 19.08.2022 за вх.№1485.Як зазначено в обгрунтуванні стороною позивача, дана заява з письмовими доказами в період часу з 18.02.2022 по 12.08.2022 не була направлена до суду з причин того, що 10.08.2022року була пошкоджена впливом води під час зливи 10.08.2022року , що не уможливлювало подання відповідних доказів під час підготовчого судового засідання 10.08.2022.

Разом з тим представник позивача 10.08.2022 під час проведення підготовчого судового засідання не звернувся до суду із письмовим повідомленням відповідно до ч.4 ст.83ЦПК України.

В силу вимог ч.2 ст.126 ЦПК України, якою встановлено, що документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, клопотання про долучення доказів слід залишити без задоволення, а додані до нього документи без розгляду.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Згідно положень частини 8 ст. 83 ЦПК України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Дотримання процесуальних строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Вирішуючи питання можливості прийняття клопотання, суд враховує, що стороною позивача у заявах по суті справи не зазначалось про неможливість у встановлений законом строк подання доказу і не наведено жодних поважних причин неможливості їх подання до закриття підготовчого провадження.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин неподання даних доказів у строки та у порядок, передбачений ст. 83 ЦПК України. Таким чином, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання представника позивача , слід відмовити.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 83, 120, 126, 127, 175, 183, 258-261, 353 ЦПК України, суд-

постановив:

У задоволенні клопотань представника позивача ОСОБА_4 про прийняття доказів, поновлення строку їх подачі та виклику свідка - відмовити, а долучені до клопотання письмові докази :

-фотокопію адвокатського запиту №1/08-02-22 від 08.02.2022року;

-фотокопію ордера на надання правничої (правової) допомоги серія АА №1185483 від 08.02.2022;

-фотокопію опису вкладення у рекомендоване поштове відправлення від 08.02.2022;

-фотокопії накладної та фіскального чека від 08.02.2022 ;

-фотокопія роздруківки знімку екрана, щодо отримання електронного листа 14.02.2022 року Київської міської клінічної лікарні №9;

-фотокопію листа Київської міської клінічної лікарні №9 (вих.№ 061/112-205 від 14.02.2022);

-фотокопію «Інформованої добровільної згоди пацієнта на проведення діагностики, лікування та на проведення операції та знеболення» від 06.09.2020;

-фотокопію «Інформованої добровільної згоди на операцію та знеболення» від 09.09.2020, залишити без розгляду та повернути представнику позивача у судовому засіданні.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Заперечення на дану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Г. К. Голік