УХВАЛА

07 листопада 2022 року м. Кропивницький

справа № 404/8406/21

провадження № 22-ц/4809/1197/22

Кропивницький апеляційний суд у складі судді Дьомич Л.М., розглянувши заяву про самовідвід головуючого судді Дьомич Л.М. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про позбавлення батьківських прав, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 жовтня 2022 року,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 жовтня 2022 року суддю Дьомич Л. М. визначено головуючим суддею (суддею-доповідачем) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про позбавлення батьківських прав, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 жовтня 2022 року.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 25 жовтня 2022 року витребувано з Кіровського районного суду м. Кіровограда матеріали даної справи у зв`язку з оскарженням в апеляційному порядку. До суду апеляційної інстанції матеріали справи надійшли 03 листопада 2022 року.

Однак, головуючий суддя (суддя-доповідач) Дьомич Л. М., підлягає самовідводу у даній справі, про що зазначається у відповідній заяві судді від 07 листопада 2022 року.

Так, головуючим суддею заявлено самовідвід у даній справі на підставі ст. 36 ЦПК України, з посиланням на те, що сторона у справі ОСОБА_1 працює помічником судді Кропивницького апеляційного суду Єгорової С.М. До того ж, батько скаржниці ОСОБА_3 є суддею Кропивницького апеляційного суду, з яким головуючий суддя перебуває у тривалих дружніх відносинах. Сама помічник судді Гончар А. В. у 2012 році виконувала роботу помічника судді Дьомич Л.М. Також, враховуючи специфіку роботи апеляційного суду, ОСОБА_1 та суддя Дьомич Л.М. систематично спілкуються в ході виконання своїх посадових обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтею 39 ЦПК України визначено, що за наявності підстав, зазначених у статях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно з ч. 1 ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, п.1 ст.6 Європейської конвенції з прав людини судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Самовідвід головуючим суддею заявляється з метою недопущення виникнення в учасників судового процесу будь-яких сумнівів щодо можливості необ`єктивного розгляду справи та ухвалення несправедливого рішення.

Так, згідно з роз`ясненнями ЄСПЛ у справах «Мікаллеф проти Мальти», «Мезнарич проти Хорватії», в демократичному суспільстві суди повинні вселяти довіру. Тому кожен суддя, у відношенні якого маються щонайменші сумніви в неупередженості, зобов`язаний вийти з процесу. Правила, що регулюють відвід суддів, є спробою забезпечення неупередженості судді шляхом усунення будь-яких сумнівів у учасників цивільного процесу. Ці правила направлені на усунення будь-яких ознак необ`єктивності судді та слугують зміцненню довіри, яку суди повинні асимілювати в демократичному суспільстві.

У своїй Рекомендації № R (94) 12 щодо незалежності, ефективності та ролі суддів (Принцип I(2)(d) Комітет Міністрів Ради Європи визначив, що судді повинні мати необмежену свободу вирішувати справи безсторонньо, у відповідності із своїм сумлінням та тлумаченням фактів згідно з чинними правовими нормами.

Європейська Хартія про статус суддів передбачає, що закон для суддів повинен гарантувати безсторонність, якої члени суспільства мають право очікувати від суддів(пункт 1.1).

Безсторонність визначається Європейським судом відповідно до суб`єктивного підходу, який бере до уваги особисте переконання або інтереси конкретного судді в певній ситуації, а також, відповідно до об`єктивного підходу, що передбачає надання суддею гарантій, достатніх для усунення будь-якого правомірного сумніву у цьому відношенні. Судді повинні за всіх обставин діяти безсторонньо з тим, щоб забезпечити відсутність правомірних підстав у громадян підозрювати якусь упередженість. У цьому відношенні безсторонність повинна бути очевидною як під час виконання суддею судових функцій, так і інших дій.

Принцип поведінки судді, відповідно до яких кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом, з метою виключення будь-яких сумнівів в об`єктивності розгляду справи та реалізації права учасників судового розгляду на справедливий розгляд справи безстороннім судом, забезпечення об`єктивного та неупередженого розгляду справи відповідно до вимог Закону, відображений також у Бангалорських принципах поведінки судді.

Необхідно врахувати, що положеннями антикорупційного законодавства визначено два види конфлікту інтересів: потенціальний та реальний, складовими яких є приватний інтерес.

Приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, утому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими стосунками з фізичними чи юридичними особами.

Наявність чи відсутність приватного інтересу визначається на момент розгляду справи і залежить від особистісних стосунків судді з певною особою, яка є учасником судового провадження. Суддя самостійно аналізує наявність чи відсутність приватного інтересу в кожній конкретній справі і в подальшому обирає процесуальний спосіб врегулювання конфлікту інтересів (самовідвід, розкриття інформації).

На підставі викладеного слід дійти висновку, що заява головуючого судді Дьомич Л.М. про самовідвід у даній справі підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 36, 39,40 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву про самовідвід головуючого судді Дьомич Л. М. (судді-доповідача) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Управління з питань захисту прав дітей Кропивницької міської ради про позбавлення батьківських прав, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 24 жовтня 2022 року - задовольнити.

Цивільну справу №404/8406/21 (провадження №22-ц/4809/1197/22) передати на повторний автоматизований розподіл у порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

апеляційного суду Л . М. Дьомич