Ухвала

27 жовтня 2022 року

місто Київ

справа № 210/5110/19

провадження № 61-10495ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Усика Г. І. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Яремка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системою «Криворіжгаз» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 червня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Ратушна Руслана Павлівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований об`єм газу,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У вересні 2019 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» (далі - АТ «ОГС «Криворіжгаз») звернулося до суду з позовом, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за необлікований об`єм природного газу в розмірі 132 237,53 грн.

Короткий зміст оскаржуваних судових рішень

Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 червня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Додатковим рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 червня 2022 року стягнуто з АТ «ОГС «Криворіжгаз» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в розмірі 13 750,00 грн.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року залишено без змін рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 червня 2022 року. Стягнуто з АТ «ОГС Криворіжгаз» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2 000,00 грн.

Суд апеляційної інстанції погодився із висновком суду першої інстанції про недоведеність позивачем несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ), а отже, наявності підстав для застосування санкцій у вигляді донарахування не облікованого об`єму природного газу.

Судами попередніх інстанцій ураховано, що відповідно до акта експертизи лічильника газу від 05 червня 2019 року, комісією встановлена герметичність корпусу та відсутність сторонніх предметів всередині ЗВТ. При цьому, наявні в акті посилання на механічні пошкодження, а саме розтріскування на захисному склі, не є доказом наявності викривлення даних обліку природного газу.

Урахувавши висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року у справі № 914/2384/17, від 18 червня 2019 року у справі № 922/1573/18, від 04 квітня 2019 року у справі № 535/868/18; від 07 квітня 2021 року у справі № 509/2781/19, суд апеляційної інстанції, дійшов висновку, що несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ шляхом пошкодження цілісності пломбувального матеріалу (дроту), на якому встановлено монтажну пломбу, що порушує захист лічильника від несанкціонованого демонтажу, не свідчить про викривлення даних обліку (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, зокрема витрат на професійну правничу допомогу, які просила відшкодувати ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції дослідивши акт приймання-передачі виконаних робіт з надання правничої допомоги, відповідно до якого розмір витрат на професійну правничу допомогу, пов`язаних зі складенням відзиву на апеляційну скаргу АТ «ОГС «Криворіжгаз» становить 5 000,00 грн, дійшов висновку, що визначений адвокатом час на складання відзиву на апеляційну скаргу, а саме 10 годин, та відповідно вартість надання такої послуги, є завищеною. Урахувавши характер виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерії реальності адвокатських витрат та розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та її складності, суд дійшов висновку про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу частково, в розмірі 2 000,00 грн.

Короткий зміст вимог та доводів касаційних скарг

25 жовтня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга АТ «ОГС «Криворіжгаз» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 червня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року, в якій заявник просив скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Також 25 жовтня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Ратушна Р. П., на постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 рок, в якій заявник просила скасувати оскаржуване судове рішення в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким стягнути на її користь витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000,00 грн. В іншій частині постанову суду апеляційної інстанції просила залишити без змін.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обґрунтування

Вивчивши касаційні скарги та додані до них матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вини подані на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

За правилом частини дев`ятої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено у 2022 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2022 року - 2 481,00 грн.

Предметом позову у цій справі є вимоги майнового характеру про стягнення заборгованості у розмірі 132 237,53 грн.

Отже, ціна позову у цій справі складає 132 237,53 грн, яка станом на 01 січня 2022 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00*100=248 100,00).

Ураховуючи наведене, зазначена справа є малозначною у силу вимог закону.

За змістом пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року у справі

№ 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. У ЦПК України визначено баланс між такими гарантіями права на справедливий судовий розгляд, як право на розгляд справи судом, встановленим законом (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), та принципом остаточності судових рішень res judicata, фактично закріплено перехід до моделі обмеженої касації, що реалізується за допомогою введення процесуальних фільтрів з метою підвищення ефективності касаційного провадження.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції) від 23 жовтня 1996 року; «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії) від 19 грудня 1997 року).

Касаційна скарга АТ «ОГС «Криворіжгаз» містить посилання на те, що судові рішення підлягають касаційному оскарженню з підстави, передбаченої підпунктом «а» частини третьої статті 389 ЦПК України.

Право на касаційне оскарження у малозначній справі АТ «ОГС «Криворіжгаз» обґрунтовувало тим, що порушене у ній питання стосується права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування підпункту 3 пункту 1 глави 2 розділу XІ Кодексу газорозподільних систем.

Верховний Суд у визначенні правового питання як такого, що має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, виходить з того, що таке правове питання має бути головним або основним питанням правозастосовчої практики на сучасному етапі її розвитку та становлення, воно повинно мати одночасно винятково актуальне значення для її формування. Такі ознаки визначаються предметом спору, значущістю для держави й суспільства у цілому правового питання, що постало перед практикою його застосування.

Проте, доводи заявника щодо необхідності формування єдиної правозастосовчої практики, оскільки відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування підпункту 3 пункту 1 глави 2 розділу XІ Кодексу газорозподільних систем спростовується наявністю такої практики, зокрема тими висновками Верховного Суду, які ураховані апеляційним судом в оскаржуваному судовому рішенні.

Касаційна скарга ОСОБА_1 містить посилання на те, що рішення суду апеляційної інстанції підлягає касаційному оскарженню з підстави, передбаченої підпунктами «а», «в» частини третьої статті 389 ЦПК України.

Право на касаційне оскарження у малозначній справі ОСОБА_1 обґрунтовувала тим, що порушене у ній питання стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики. Проте, в чому полягає фундаментальність такого питання для формування єдиної правозастосовчої практики, її неоднаковість, чи відсутність не навела.

Крім того, як на підставу касаційного оскарження рішення суду в малозначній справі, ОСОБА_1 посилалася на те, що зазначена справа має для неї виняткове значення, від її вирішення залежить її репутація, оскільки підставою позову є фактичне звинувачення її у розкраданні природного газу. Проте, ОСОБА_1 не оскаржує судове рішення по суті вирішеного спору, яким відмовлено у задоволенні позову АТ «ОГС «Криворіжгаз» про стягнення з неї необлікованої вартості спожитого природного газу.

Ураховуючи наведене, Верховний Суд встановив відсутність винятків, зазначених у пункті 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, що дають право на оскарження судових рішень у малозначних справах.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Відповідно до Рекомендацій № R (95) 5 Комітету Міністрів Ради Європи від

07 лютого 1995 року, який рекомендував державам-членам вживати заходи щодо визначення кола питань, які виключаються з права на апеляцію та касацію, щодо попередження будь-яких зловживань системою оскарження. Відповідно до частини «с» статті 7 цієї Рекомендації скарги до суду третьої інстанції мають передусім подаватися відносно тих справ, які заслуговують на третій судовий розгляд, наприклад справ, які розвиватимуть право або сприятимуть однаковому тлумаченню закону. Вони також можуть бути обмежені скаргами у тих справах, де питання права мають значення для широкого загалу. Від особи, яка подає скаргу, слід вимагати обґрунтування причин, з яких її справа сприятиме досягненню таких цілей.

Висновки за результатами розгляду касаційних скарг

Ураховуючи, що касаційні скарги подано на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, і судом не встановлено передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України випадків, за наявності яких судові рішення у малозначній справі підлягають касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 1 частини шостої, частиною дев`ятою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системою «Криворіжгаз» на рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 08 червня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року, за касаційною скаргою ОСОБА_1 , від імені якої діє адвокат Ратушна Руслана Павлівна, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 вересня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Криворіжгаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за необлікований об`єм газу.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали надіслати заявникові.

Ухвала суду касаційної інстанції оскарженню не підлягає.

Судді: Г. І. Усик А. С. Олійник В. В. Яремко