УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2022 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Притула Н.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

26.09.2022 року до суду надійшла вказана позовна заява за підсудністю з Печерського районного суду м. Києва, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі.

Позовна заява мала ряд недоліків, зокрема, позивач не зазначив яке майно входить до спадкової маси, внаслідок чого суд позбавлений можливості визначити підсудність справи, тому ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03.10.2022 року остання була залишена без руху та заявнику надано строк для усунення недоліків.

27.10.2022 року до суду надійшла заява про усунення недоліків, в якій ОСОБА_1 зазначив, що він просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини, до складу якої входить, зокрема і будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та недоотримана пенсія.

Частиною 1 ст. 30 ЦПК України визначено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26.05.2021 року у справі №506/33/19, виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення.

Крім того, пункт 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №3 від 01.03.2014 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснює, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Отже, оскільки даний спір стосується прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном, тому суд вважає, що необхідно застосовувати виключну підсудність, а саме ч. 1 ст. 30 ЦПК України, відповідно до якої позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Так, згідно з Розпорядженням Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 №2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ», де відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції», на підставі подань Державної судової адміністрації України на зміну територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції місцевим загальним та апеляційним судам (вх. № 913/0/1-14 від 29 серпня 2014 року, вх. № 10027/0/30-14 від 01 вересня 2014 року), визначено територіальну підсудність з Алчевського міського суду Луганської області на Лисичанський міський суд Луганської області.

Однак, згідно указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» з 24.02.2022 року на всій території України введено воєнний стан, строк дії якого продовжено до 21.11.2022 року.

Також, згідно з Розпорядженням Голови Верховного Суду від 06.03.2022 №1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», в якому зазначено, що відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, а саме з Лисичанський міський суд Луганської області на Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, оскільки нерухоме майно не знаходиться на території Шевченківського району м. Києва та враховуючи те, що порушення правил виключної підсудності є безумовною підставою для скасування судового рішення,суд приходить до висновку про направлення матеріалів позовної заяви за підсудністю до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області, за місцезнаходженням нерухомого майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 30, 31 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Направити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя: Н.Г. Притула