У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2022 року м. Ужгород/

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого судді Данко В.Й.,

за участю секретаря судового засідання Бокотей А.М.,

за участі представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому судовому засіданні заяву ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову в справі за позовом адвоката Радь Івана Івановича, який діє в інтересах ОСОБА_3 , до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про знесення самочинно збудованого нерухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

04.11.2022 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою про зустрічне забезпечення позову, в якій зазначила, що 27.09.2022 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області задоволено заяву про забезпечення позову та їй заборонено проводити будь-які будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 .

Зазначає, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 24.10.2022 року в задоволенні її заяви про зустрічне забезпечення позову було відмовлено з тих підстав, що необґрунтовано рзмір збитків, завданих забезпеченням позову, а також не надано доказів розібрання даху.

Вказує, що в даній заяві додає докази розібрання даху, а також пошкодження, які уже мають місце у зв`язку з відсутністю даху та атмосферними опадами.

Вказує, що в даному випадку позивачка діє недобросовісно щодо неї, заявляє безпідставний позов, а також за її клопотанням вживаються заходи забезпечення позову. Дані недобросовісні дії позивачки призведуть до великих збитків, які полягають в тому, що ОСОБА_2 не зможе здійснити розпочату добудову придбаного нею житлового будинку. Будівництво розпочате, дах знятий. Зупинка робіт призведе до непоправної шкоди, оскільки йде похолодання, дощі, зимовий період, тобто час, коли будівельні роботи не зможуть бути доведені до кінця.

Зазначає, що розмір можливих завданих збитків попередньо оцінює в 200 000 грн. При визначенні цього розміру враховується вартість будинку (914 709,23 грн.), що ОСОБА_2 придбала та має намір провести його реконструкцію. Вказує, що дах будинку розібраний, йде похолодання, а отже дане забезпечення позову може завдати непоправну шкоду нерухомому майну. Крім того, будівельні роботи та матеріали з кожним днем стають дорожчі.

Просить вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 200 000 грн..

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні просив відмовити в задоволенні даної заяви, вказував, що суд вже відмовляв в задоволенні зустрічного забезпечення з тих самих обставин, жодних належних та допустимих доказів, які би підтверджували наявність та розмір збитків, завданих забезпеченням позову заявницею не подано.

Заслухавши позицію учасників справи, вивчивши подану заяву та додані до неї матеріали, а також матеріали цивільної справи № 308/13359/22, суд дійшов до наступних висновків.

Судом встановлено, що 06 жовтня 2022 року до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов позов ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Радь Іван Іванович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про знесення самочинно збудованого нерухомого майна.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.09.2022 року (№308/12785/22) задоволено заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову до подання позовної заяви. Постановлено вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП- НОМЕР_1 ) проводити будь-які будівельні роботи на житловому будинку АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці за кадастровим номером :41:001:0411.

30 вересня 2022 року державним виконавцем Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Ярешко Д.В. відкрито виконавче провадження з виконання ухвали Ужгородського міськрайонного суду №308/12785/22 від 27.09.2022 року.

20 жовтня 2022 року до суду подано заяву про зустрічне забезпечення позову.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 24.10.2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову було відмовлено.

04 листопада 2022 року ОСОБА_2 повторно подала до суду заяву про забезпечення позову з тих самих підстав, проте на підтвердження обставин розібрання даху а також пошкоджень, які уже мають місце у зв`язку з відсутністю даху та атмосферними опадами надала копії фотографій.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання.

В ухвалі про забезпечення позову або про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення.

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

При розгляді заяви про зустрічне забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі "Шмалько проти України" право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін.

Таким чином, невжиття заходів як забезпечення позову, так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про зустрічне забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки сторін, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Особа, яка подала заяву про зустрічне забезпечення, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про зустрічне забезпечення позову. З цією метою обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до зустрічного забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Згідно з ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 100 ЦПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет).

Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом.

Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу.

Судом встановлено, що предметом розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат Радь Іван Іванович, до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради є нерухоме майно, яке на думку позивача є самочинно збудованим.

В своїй заяві ОСОБА_2 зазначає, що вартість будинку становить 914 709,23 грн. ,на підтвердження чого надає копію нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу земельної ділянки та розташованого на ній будинку від 16.09.2021 року, зареєстрованого в реєстрі за №1077, зареєстрованого в журналі реєстрації фактів заміщення за №85, вказує, що дах будинку розібраний, йде похолодання, а отже дане забезпечення позову може завдати непоправну шкоду нерухомому майну, а тому просить вжити заходи зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі 200 000 грн..

При цьому заявник жодним чином не обґрунтовує саме розмір збитків, завданих забезпеченням позову. На підтвердження обставини розібрання даху, яка в сукупності з погодними умовами може спричинити непоправну шкоду нерухомому майну, на яку заявник посилається як на підставу для зустрічного забезпечення, заявниця надала паперові копії електронних фото (як вбачається з електронної адреси, зазначеній на паперовій копії фото), та інші докази, які не посвідчені у порядку, передбаченому законом, а саме Національним стандартом України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020», затвердженим наказом ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 № 144, а тому суд не бере ці докази до уваги.

Обставин, які б свідчили про необхідність обов`язкового зустрічного забезпечення позову, визначених ч.3 ст. 154 ЦПК України заявник не наводить.

За таких обставин, суд вважає, що обставини, визначені частиною третьою статті 154 ЦПК України для застосування зустрічного забезпечення відсутні, невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить прав заявника, а тому підстави для задоволення заяви відсутні.

Враховуючи вище викладене, суд вважає, що обраний ОСОБА_3 спосіб забезпечення позову не спричинить невідновлюваної шкоди відповідачу, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись статтями 149 - 155,157,353,354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову-відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 10.11.2022 року

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко