Справа № 462/5946/22
провадження 2/462/1936/22
У Х В А Л А

03 листопада 2022 року м. Львів

суддя Залізничного районного суду м. Львова, Ліуш А.І., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні майном,-

ВСТАНОВИВ:

позивач звернувся до суду з позовною заявою про усунення перешкод в користуванні майном.

Однак, судом було встановлено, що заява подана до суду без додержання вимог, викладених у ст. 175-177 ЦПК України.

В порушення імперативних норм ст. 175 ЦПК України заявником подано заяву у якій:

- відповідно до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Однак, як вбачається з позову, ОСОБА_1 не підтверджено вказаної інформації;

- відповідно до ч. 2 ст.175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Частиною сьомою статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, стаття 10 Закону України «Про судоустрій і статус суддів») передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи щодо надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії, а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, яка реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення з позовною заявою до суду.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 14.03.2018 у справі № 910/23346/16, чітка та передбачувана вимога статті 131-2 Конституції України щодо належного представництва особи в суді є складовою частиною забезпечення ефективного захисту процесуальних прав кваліфікованою особою, функціонування системи правосуддя, відповідає гарантованому статтею 59 Конституції України праву на професійну правничу допомогу та не є обмеженням права на доступ до суду. Як зазначено у вказаній постанові, у разі відсутності довіреності з вичерпним переліком повноважень, правомочність адвоката як представника щодо підписання документів від імені свого довірителя, повинна підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно наданих йому повноважень чи шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

З системного аналізу наведених норм вбачається, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру виданого на ведення справи в суді або довіреністю. При цьому ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату. Право на подання позову не є тотожним праву представника на підписання від імені позивача позовної заяви.

Відповідно до п. 11 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (нова редакція) ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Згідно з п. 12.8 вказаного Положення ордер містить реквізити щодо, зокрема обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги.

Тобто, зазначення на ордері застереження «Договором про надання правової (правничої) допомоги повноваження адвоката не обмежуються», не передбачені нормами чинного законодавства, та не свідчать про право представника на підписання заяви від імені позивача. Отже, повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтами та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року у справі № 811/1507/18, від 29 травня 2019 року у справі № 202/5348/18.

При цьому, суд зазначає, що заяву подано представником позивача ОСОБА_6 , однак суду не надано підтвердження того, що він має право подавати від імені позивача ОСОБА_1 позовну заяву та підписувати її своїм підписом.

Щодо прохання позивача розстрочити йому сплату судового збору, у зв`язку з перебуванням на військовій службі, суд зазначає наступне.

Положення ст.136 ЦПК України та ст.8 Закону надають суду право за наявності певних підстав своєю ухвалою, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. При цьому, за змістом наведеної норми, дані дії є правом, а не обов`язком суду і застосовуються у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Фактичною підставою для звільнення від сплати судового збору є такий майновий стан особи, що утруднює виконання цього обов`язку у повному обсязі у встановлений законом строк.

При цьому, відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах , особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Надана суду довідка про перебування ОСОБА_1 на військовій службі в Збройних Силах України не дає підстав дійти висновку, що позивач знаходиться у важкому матеріальному стані, що унеможливлює сплату ним судового збору. Так, суд зазначає, що судовий збір повинен слугувати певним обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів і як наслідок - надмірного навантаження судів.

У зв`язку із цим обставини, зазначені позивачем у клопотанні про рострочку сплати судового збору, зокрема через проходження позивачем військової служби, не може вважатися достатньою підставою для розстрочки від такої сплати, тому суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

В той же час судом встановлено, що позивачем подано позовну заяву, в якій він просить суд: 1) заборонити відповідачу ОСОБА_2 проникати на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170, за адресою АДРЕСА_1 ; 2) заборонити відповідачу ОСОБА_3 проникати на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170, за адресою АДРЕСА_1 ; 3) заборонити відповідачу ОСОБА_4 проникати на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170, за адресою АДРЕСА_1 ; 4) заборонити відповідачу ОСОБА_2 наближатися до його дружини ОСОБА_5 ; 5) заборонити відповідачу ОСОБА_3 наближатися до його дружини ОСОБА_5 ; 6) заборонити відповідачу ОСОБА_4 наближатися до його дружини ОСОБА_5 ; 7) зобов`язати відповідача ОСОБА_2 привселюдно вибачитись перед позивачем за незаконне проникнення на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170 та розмістити на власній сторінці в соціальних мережах вибачення; 8) зобов`язати відповідача ОСОБА_3 привселюдно вибачитись перед позивачем за незаконне проникнення на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170 та розмістити на власній сторінці в соціальних мережах вибачення; 9) зобов`язати відповідача ОСОБА_4 привселюдно вибачитись перед позивачем за незаконне проникнення на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0170 та розмістити на власній сторінці в соціальних мережах вибачення; 10) стягнути солідарно з відповідачів заподіяну моральну шкоду в розмірі 90 000 грн.

Відтак, судовий збір за подання позовної заяви складає 9924 грн.

У відповідності до ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимоги викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що заяву подано без додержання вимог, передбачених чинним ЦПК України, суд приходить до висновку, що таку слід залишити без руху і надати заявнику строк 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 293-294 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , за участі третьої особи ОСОБА_5 про усунення перешкод в користуванні майном- залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху, а саме:

-надати квитанцію про сплату судового збору в розмірі 9924 грн;

-надати докази, на підтвердження права представника подавати до Залізничного районного суду м. Львова позовну заяву від імені позивача;

-надати суду підтвердження того, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Копію ухвали про залишення заяви без руху надіслати представнику заявників.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заяву вважати неподаною та повернути представнику заявників зі всіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.І. Ліуш