Справа № 465/5434/17 Головуючий у 1 інстанції: Мартьянова С.М.
Провадження № 22-ц/811/2389/22 Доповідач: Копняк С. М.
У Х В А Л А

про залишення без руху

01 листопада 2022 року Львівський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Копняк С.М., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргоюДержавної казначейської служби України, яка підписана Андрієм СТЕГНІЙ, на рішення Франківського районного суду міста Львова від 25 серпня 2022 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Франківського відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), Державної казначейської служби України про стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В:

26 жовтня 2022 року Державна казначейська служба Українискерувала засобами поштового зв`язку безпосередньо до Львівського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Франківського районного суду міста Львова від 25 серпня 2022 року, така зареєстрована в суді апеляційної інстанції 28 жовтня 2022 року.

На підставі апеляційної скарги Державної казначейської служби України, яка підписана Андрієм СТЕГНІЙ не може бути вирішено питання про відкриття апеляційне провадження, виходячи з такого.

Відповідно до статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції (за наявності).

В апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується (пункт 8 частини другої статті 356 ЦПК України).

Так, в апеляційній скарзі заявник покликається на те, що копію оскаржуваного судового рішення вони не отримували, про таке їм стало відомо після надходження на офіційну електронну пошту сканованої копії апеляційної скарги позивача, скерованої Львівським апеляційним судом від 29 вересня 2022 року № 465/5434/17/26420/2022.

Перевіряючи доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, необхідно звернути увагу на те, що підстави для поновлення строку, викладені в клопотанні є достатніми для цього, однак, заявником не надано доказів відсутності в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, а у разі відсутності під час проголошення рішення суду - доказів не отримання такого в суді першої інстанції безпосередньо, засобами поштового зв`язку або на електронну пошту, а також не зазначено та не надано доказів коли саме (дата) надійшла на офіційну електронну пошту копія апеляційної скарги, що позбавляє суд апеляційної інстанції обчислити строк на апеляційне оскарження. Покликання заявника на лист, датований 29 вересня 2022 року № 465/5434/17/26420/2022 не може трактуватися судом самостійно як дата отримання останніми копії апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, встановлений судом строк може бути поновлений за заявою особи, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

За таких обставин, заявнику необхідно подати докази відсутності в суді першої інстанції під час проголошення судового рішення та не отримання копії такого в суді першої інстанції та докази коли саме надійшла на офіційну електронну пошту сканована копія апеляційної скарги позивача, скерована Львівським апеляційним судом від 29 вересня 2022 року № 465/5434/17/26420/2022.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як свідчить аналіз змісту апеляційної скарги, заявник не долучив до скарги документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, однак у скарзі просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі покликаючись на те, що Державна казначейська служби України утримується за рахунок державного бюджету, є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи. Крім того, згідно Указу Президента від 24 лютого 2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 в Україні введено воєнний стан. Постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року № 590 затверджено Порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану. Так пунктом 19 Порядку виконання повноважень Державною казначейською службою України в особливому режимі в умовах воєнного стану визначено черговість здійснення платежів,згідно якого сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює Казначейству своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору.

Проаналізувавши ці мотиви скарги щодо відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги суд приходить до висновку, що такі є юридично неспроможними, з огляду на таке.

Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», апелянт зобов`язаний сплачувати судовий збір.

Згідно із частинами першою, третьою статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, який, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, що є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується клопотання.

Зі змісту вказаної норми убачається, що обов`язковою умовою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір» є наявність відомостей щодо майнового стану заявника.

Окрім того, Закон України «Про судовий збір» не передбачає можливості звільнення та відстрочення сплати судового збору для юридичних осіб.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 29 липня 2020 року у справі № 225/7196/19 (провадження № 61-10246ск20), від 23 липня 2020 року у справі № 565/875/19 (провадження № 61-9818ск20).

Суд вважає за необхідне зазначити, що у разі, якщо бюджетна установа діє як суб`єкт владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його або звільнення від сплати судового збору.

Крім того, пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України від 22.05.2015 року №484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» зобов`язано Кабінет Міністрів України забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Для звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору повинні бути в наявності відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Щодо покликання заявника на воєнний стан на території України, необхідно зазначити наступне.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"», із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022, строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

В подальшому строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами.

В умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Разом з тим, Державна казначейська служба України знаходиться на території на якій не ведуться активні воєнні дії, у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, будь - які правові акти, нормативи, листи щодо обмеження фінансування органів державної влади через ведення на території України воєнного стану заявником до апеляційної скарги не долучались.

А відтак, з огляду на наведене вище, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги слід відмовити.

У зв`язку з наведеним, вимога суду щодо оформлення апеляційної скарги у відповідності до вимог статті 356 ЦПК України, зокрема щодо надання доказів сплати судового збору у розмірі, визначеному законодавством, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до пункту 6 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З урахуванням вищенаведеного, за подання апеляційної скарги розмір судового збору, який слід сплати заявнику становить 1 438 грн 84 коп.

Судовий збір у визначеному розмірі має бути перераховано або сплачено до ГУК Львiв/Личаківський р-н/22030101; код за ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0013954; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Львівський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України "Про судовий збір".

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись статтями 185, 260, 261, 354, 356, 357, 381 ЦПК України Львівський апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

в задоволенні клопотання Державної казначейської служби України про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України, яка підписана Андрієм СТЕГНІЙ, на рішення Франківського районного суду міста Львова від 25 серпня 2022 року, залишити без руху.

Встановити для усунення вказаних у мотивувальній частині ухвали недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги у встановлений судом строк, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження або апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Копняк