У Х В А Л А

Іменем України

31 жовтня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Сенюти В.О.,

при секретарі: Сінєльніковій С.М.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1

представника

відповідача ОСОБА_2 : Івасина О.Р.

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві заяву про зміну підстав позову, яка подана в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», Державного підприємства «Сетам», Деснянський районний відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про витребування майна та визнання електронних торгів недійсними, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , АТ КБ «ПриватБанк», ДП «Сетам», Деснянський районний відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В.В. про витребування майна та визнання електронних торгів недійсними

На адресу Деснянського районного суду м. Києва від позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 надійшла позовна заява в новій редакції, відповідно до якої - просять змінити підстави позову.

В підготовчому засіданні позивачка ОСОБА_1 просила прийняти нову редакцію позовної заяви з викладених підстав.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Івасин О.Р. проти прийняття вказаної позовної заяви заперечував, вказавши, що позивачі у новій редакції позовної заяви змінили: предмет, підстави та склад учасників справи.

Інші учасники розгляду справи в підготовче засідання не з`явилися, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином.

Вислухавши думку сторін, дослідивши письмові матеріали справи суд дійшов наступного висновку.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Верховний Суд у постановах від 08 травня 2018 року у справі 922/1249/17 та від 23 квітня 2019 року у справі 911/1602/18 підкреслив, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 ЦК України, статті 20 ГК України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Верховний Суд зазначив, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Судом встановлено, що 08.11.2019 року позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , звернулися до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідачів ОСОБА_2 , АТ КБ «ПриватБАнк», ДП «Сетам», Деснянський районний відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про витребування майна та визнання електронних торгів недійсними.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 14.11.2019 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

05.10.2020 року позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 подали позовну заяву в новій редакції, посилаючись на ст.. 49 ЦПК України просили змінити підстави позову.

З прохальної частини позовної заяви в новій редакції від 05.10.2020 року позивачі просили:

?Визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме 25/1300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 на електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_4 ;

?визнати недійсним протокол № 316533 проведення електронних торгів по лоту № 262534 та протокол № 316532 проведення електронних торгів по лоту № 262532;

?визнати недійсними акти про проведені електронні торги від 01.03.2018 року, б/н щодо реалізації нерухомого майна - 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 та нерухомого майна -25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_4 , затверджені начальником Деснянського РВДВС ГТУЮ у м. Києві Вишневським Ю.А.;

?визнати недійсними свідоцтва про право власності від 29.03.2019 року № ННВ 475279 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_1 , яке зареєстровано в реєстрі № 635 та № ННВ 475278 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , що належали на праві власності ОСОБА_4 , яке зареєстровано в реєстрі за № 634, які посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В.;

?скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію право власності за ОСОБА_2 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 , проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В., за номером про запис про право власності від 28.03.2018 року № 25475985 та скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Легким В.В. за номером про запис про право власності від 28.03.2018 року № 25475978;

?витребувати від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 ;

?витребувати від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 25/300 частки квартири АДРЕСА_1 ;

?стягнути судові витрати.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22.06.2021 року вказана редакція позовної зави була прийнята судом.

Відповідно до розпорядження від 04 листопада 2021 року у зв`язку з прийняттям 19 жовтня 2021 року Вищою радою правосуддя рішення №2087/0/15-21 про звільнення судді Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_5 , на виконання рішення Зборів суддів Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2021 року та відповідно до пункту 2.3.52 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (зі змінами), п.2.3.40 Засад використання автоматизованої системи документообігу Деснянського районного суду міста Києва (зі змінами) призначено повторний автоматизований розподіл справи №754/16207/19 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , АТ КБ "Приватбанк", ДП "Сетам", Деснянського РВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В. В. про витребування майна та визначення електронних торгів недійсними.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.11.2021 року вище зазначена цивільна справа передана судді Сенюті В. О.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05.11.2021 року вказану цивільну справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

27.07.2022 року позивачі подали позовну заяву в новій редакції та просили в порядку ст.. 49 ЦПК України змінити підстави позову.

Проте, суд звертає увагу на те, що відповідно до нової редакції позовної заяви, окрім доповнених підстав позову, позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_4 звертаються вже до інших відповідачів ДП «Сетам», Деснянське РВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Київ, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору: АТ КБ «ПриватБанк», приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий В.В., ОСОБА_2 , ОСОБА_6 про витребування майна та визнання електронних торгів недійсним, а прохальна частина позовної заяви не містить вимог щодо витребування від ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , ОСОБА_4 25/300 часток квартири АДРЕСА_1 .

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачі здійснили зміну підстав позову, зміну предмету позову (виключивши дві позовні вимоги та змінивши відповідачів та доповнивши третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору), що є недопустимим відповідно вимог статті 49 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 49, 200 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про зміну підстав позову у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», Державного підприємства «Сетам», Деснянський районний відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Легкий Вадим Володимирович про витребування майна та визнання електронних торгів недійсними.

Ухвала не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду. Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: В.О.Сенюта