Справа № 677/758/22
Провадження № 2/677/483/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

20.10.2022 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого судді Шовкуна В.О.,

з участю секретаря судового засідання Коломієць Л.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в режимі відео конференції в залі суду в м. Красилів цивільну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та рух справи

Представник позивача ОСОБА_3 звернулася до Красилівського районного суду Хмельницької області з позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, у якому, у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язань за договором оренди №А00100393 від 25.11.2020 року, просила стягнути з відповідача на користь позивача 10677,24 грн. вартості неповернутого обладнання, 41750,00 грн. заборгованості по орендній платі, 81000,00 грн. неустойки (пені), що всього складає 133 427,21 грн. та судові витрати.

Позов обґрунтовує тим, що 25.11.2020 року між ФОП ОСОБА_1 (Орендодавець) та ОСОБА_2 (Орендар) було укладено Договір оренди №А00100393, за яким Орендодавець зобов`язався передати, а Орендар прийняти в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання (надалі по тексту Обладнання), а Орендар зобов`язався виплачувати Орендодавцю орендну плату і, після закінчення терміну оренди, повернути йому зазначене обладнання.

Орендна плата за користування Обладнанням розраховується на підставі розцінок Орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному Додатку до цього Договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується Орендодавцем і підлягає оплаті Орендарем з дати зазначеної Сторонами в акті прийому передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання Сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування (п.2.1. Договору).

В рамках дії даного Договору, на строк з 03.09.2021 року по 05.09.2021 року Орендодавець передав Орендарю в оренду обладнання, а саме: плиткоріз RUBI DU-200 (65 см.) + шестигранник+ключ 19` 1 шт. вартістю 21104.00 грн., вартістю оренди обладнання 250,00 грн./доба.+кутовик+подовжувач 5 м.

В порядку застосування умов Договору, орендодавцем було внесено предоплату вартості оренди в розмірі 500,00 грн. та гарантійний платіж 2000,00 грн.

В силу п. 4.4 Договору, при намірі Орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений Сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого Сторонами терміну оренди Орендар не здійснив оплату наступного погодженого Сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте Орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, Орендодавець має право, зокрема відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити Орендаря (в т.ч. в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати Орендодавцеві збитки (вартість обладнання) протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання.

З урахуванням ненадходження від Орендаря на рахунок Орендодавця 100% передоплати за користування обладнанням понад встановлений термін та непогодження сторонами наступного терміну оренди, Договір оренди припинив свою дію та відповідно закінчився термін оренди 05.09.2021 року.

Відповідно до п.5.5 Договору оренди, зв`язку із закінченням строку оренди відповідач повинен був повернути обладнання.

Разом з цим, Орендарем, допущено порушення зобов`язання за договором оренди, не повернуто обладнання без внесення орендної плати за період фактичного користування обладнанням.

Крім того, в силу п. 7.2. Договору, за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди, Орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки.

В порядку досудового врегулювання спору, на адресу Орендаря було направлено повідомлення (вимогу) за договором оренди від 18.02.2022 року з вимогами негайно повернути обладнання та погасити заборгованість по орендній платі, однак вимога була залишена без реагування.

Невнесення Орендарем орендної плати, неповернення орендованого майна в повному обсязі, свідчить про грубе порушення Орендарем своїх договірних зобов`язань, що послугувало підставою для стягнення заборгованості в примусовому порядку шляхом звернення Орендодавця до суду за захистом своїх прав.

Покликаючись на вищенаведене, представник позивача просить стягнути на користь позивача вказані суми з відповідача.

Відзив на позов відповідач до суду не подав.

Аргументи учасників справи.

Позивач та її представник судове засідання не з`явились, представник позивача Котлубовська І. В. надіслала заяву, у якій просила судове засідання провести без її участі, позовні вимоги підтримала, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач, який повідомлений про дату, час і місце судового засідання належним чином, у судове засідання повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи на пізнішу дату суду не надав. Про розгляд справи повідомлявся в порядку ст. 128 ЦПК України через розміщення оголошення на сайті «Судова влада». Суд приходить до висновку про можливість розглянути справи без участі Відповідача на підставі ч. 3 ст. 223 ЦПК України.

Позиція суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомленого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті.

У відповідності до ст. 280 ЦПК України, за відсутності заперечень з боку позивача проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши у сукупності надані докази, суд дійшов наступного висновку.

Короткий зміст фактичних обставин справи

25.11.2020 року між ФОП ОСОБА_1 (Орендодавець) та ОСОБА_2 (Орендар) було укладено Договір оренди №А00100393, за яким Орендодавець зобов`язався передати, а Орендар прийняти в тимчасове оплатне користування Обладнання, а ОСОБА_2 зобов`язався виплачувати ФОП ОСОБА_1 орендну плату і, після закінчення терміну оренди, повернути йому зазначене обладнання(п.1.1. договору).

В силу п. 1.2. договору найменування обладнання, що передається в оренду, його комплектація, заставна вартість, ціна оренди, мінімальний строк оренди вказуються в відповідних додатках до цього договору, який є невід`ємною частиною договору.

Згідно з п. 2.1 договору оренди від 25.11.2020 №А00100393 орендна плата за користування обладнанням розраховується на підставі розцінок Орендодавця з розрахунку за одну добу й вказується у відповідному додатку до цього договору, який є його невід`ємною частиною. Орендна плата розраховується Орендодавцем і підлягає оплаті Орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому - передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування.

Вартість оренди, зазначена у відповідному додатку, дійсна й не підлягає зміні Орендодавцем за умови 100% передоплати Орендарем вартості оренди за весь період, зазначений сторонами в Акті передачі обладнання в тимчасове користування (п. 2.2. Договору).

У пункті 3.1. договору сторони узгодили, що орендар проводить передоплату за оренду обладнання у розмірі 100% на підставі відповідного додатку до договору не пізніше дати передачі обладнання в оренду.

Згідно з п.3.3.1. договору гарантійний платіж орендодавець самостійно використовує у випадку несплати орендної плати, та/або компенсує за рахунок гарантійного платежу будь-які збитки, заподіяні з вини орендаря, та/або зараховує у якості штрафної санкції.

Початок перебігу строку оренди кожної одиниці обладнання, зазначеного у відповідному додатку до цього договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з дати передачі обладнання за Актом передачі обладнання в тимчасове користування (п. 4.1. договору).

Відповідно до п. 4.3 договору термін оренди обладнання розраховується як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду, за умови 100% повернення обладнання в технічно справному незабрудненому стані.

В п. 4.4. Договору його сторони погодили?що при намірі Орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений Сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого Сторонами терміну оренди Орендар не здійснив оплату наступного погодженого Сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте Орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, Орендодавець має право: самостійно забрати обладнання за адресою його розташування; відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити Орендаря (в т.ч. в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати Орендодавцеві збитки (вартість обладнання) протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання.

Згідно з п. 5.5 договору оренди від 25.11.2020 року №А00100393 орендар повинен повернути обладнання в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/або в Акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення Обладнання строк, у визначених договором випадках.

За прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки (п. 7.2. договору).

03.09.2021 року сторонами складено і підписано акт передачі обладнання у тимчасове користування (Додаток № 1 до договору оренди обладнання №А00100393 від 25.11.2020), згідно з яким відповідач прийняв від позивача у тимчасове платне користування «Плиткоріз RUBI DU-200 (65 см.) + шестигранник+ключ 19`+кутовик+подовжувач 5 м.», в кількості 1 шт., вартістю 10677,24 грн., вартістю оренди обладнання 250,00 грн. на добу, гарантійний платіж 2000 грн., час початку оренди з 12:56 год. 03.09.2021 року, запланований час закінчення оренди 15:56 год. 05.09.2021 року, але не пізніше, ніж за 15 хв. до часу закінчення роботи відділення; мінімальний строк оренди 2 доби, до сплати 2500 грн. (а.с.13).

Згідно з копією прибуткового касового ордеру №11483 від 03.09.2021 року ОСОБА_2 на виконання договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року сплатив фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 2500 грн., у які входить 500 грн. 100% передоплата за користування обладнанням на обумовлений строк оренди 2 доби, та 2000 грн. - гарантійний платіж.

19.02.2022 року позивач направила відповідачу ОСОБА_2 лист-вимогу від 18.02.2022 року щодо сплати заборгованості за договором оренди №А00100393 від 25.11.2020 року, та повернення орендованого майна або сплату вартості неповернутого обладнання в розмірі 10677,24 грн.

Згідно з наданим розрахунком станом на 18.02.2022 року розмір заборгованості за договором оренди становить 133427,21 грн., з яких: 10677,24 грн. вартість неповернутого обладнання, 41750,00 - сума заборгованості по орендній платі за період з 03.09.2021 по 18.02.2022 року (169 діб х 250 грн.- 500 грн. (передплата)), 81000,00 грн. - сума неустойки (пені) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за період з 06.09.2021 по 18.02.2022 року (166 доби х 250 грн. х 2 2000 грн (гарантійний платіж).

Між сторонами склались зобов`язальні правовідносини, які виникли із кредитного договору та регулюються главою 58 ЦК України, а також загальними нормами Цивільного кодексу щодо зобов`язань.

Мотиви з яких виходить суд і застосовані норми права

Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України, правочин має вчинятися у формі, встановленій законом.

Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

У статті 627 ЦК України, закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з ч.1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Висновки суду щодо стягнення суми вартості об`єкта оренди.

Строк дії договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року закінчився о 15:56 год. 05.09.2021 року.

Відповідно до п.5.5 Договору оренди, зв`язку із закінченням строку оренди відповідач повинен був повернути обладнання.

Оскільки відповідач ОСОБА_2 у встановлений договором строк орендоване майно не повернув, 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди не вносив, не погоджував із позивачем наступний термін оренди, суд доходить висновку, що позивач правомірно вимагає стягнення з відповідача на свою користь вартість неповернутого обладнання в розмірі 10677,24 грн.

Виновки суду щодо стягнення неустойки (пені)

За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).

Правовий аналіз ст. 549 ЦК України та ч. 2 ст. 785 ЦК України дає підстави для висновку про те, що штраф, передбачений ст. 230 ГК України та ст. 549 ЦК України, та неустойка, передбачена ч. 2 ст. 785 ЦК України, є різними правовими інститутами.

Можливість зменшення розміру неустойки (штрафу, пені) як заходу цивільно-правової відповідальності передбачена ст. 551 ЦК України, за замістом якої розмір неустойки може бути зменшений за домовленістю сторін, за рішенням суду або за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Так, уп. 7.2. Договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року, сторони погодили, що за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки.

Отже, умовами договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року передбачено застосування неустойки (пені) як виду самостійної майнової відповідальністі у сфері орендних правовідносин за порушення наймачем обов`язку з повернення речі.

Стягнення неустойки в розмірі подвійної орендної плати за користування річчю за час прострочення, у разі невиконання наймачем свого обов`язку з повернення речі за договором найму, передбачено ч. 2 ст. 785 ЦК України. Така неустойка є подвійною платою за користування річчю за час прострочення, а не штрафною санкцією у розумінні ст. 549 ЦК України та ст. 230 ГК України.

У чинному законодавстві відсутній правовий механізм зменшення неустойки у вигляді подвійного розміру плати за користування річчю, нарахованої на підставі ч. 2 ст. 785 ЦК України.

Відповідно до правових висновків Верховного суду, зроблених у постановах від 29.03.2018 року у справі № 914/730/17, від 30.10.2019 року у справі № 924/80/19, та від 07.04.2020 року у справі № 924/599/19, оскільки неустойка, заявлена на підставі ч. 2 ст. 785 ЦК України, є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин і визначається як подвійна плата за користування річчю за час прострочення і не може бути ототожнена з неустойкою (штрафом, пенею), передбаченою ст. 549 ЦК України та ст.230 ГК України, до якої застосовуються положення ст. 551 ЦК України, то до неустойки у розмірі подвійної орендної плати, передбаченої ч. 2 ст. 785 ЦК України, приписи ст. 551 ЦК України щодо можливості зменшення її розміру не застосовуються.

У зв`язку з наведеним, враховуючи, що відповідачем узгоджено істотні умови договору оренди, в тому числі щодо відповідальності за невиконання або неналежного виконання умов договору у виді неустойки (пені) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення, суд доходить висновку, що позовна вимога щодо стягнення з відповідача на користь позивача неустойки у розмірі 81000,00 грн. за період з 03.09.2021 по 18.02.2022 року підлягає задоволенню.

Висновки суду щодо стягнення заборгованості по орендних платежах.

Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

Згідно зі ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ).

У відповідності до ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, вік визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України.

Відповідно до положень ст. ст. 526 ч.1, 599 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

В силу ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

В судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_2 не виконав зобов`язання за договором оренди №А00100393 від 25.11.2020 року, оскільки не повернув у встановлений договором строк орендоване майно, а також не вносив плату за користування майном.

Зважаючи на невиконання відповідачем зобов`язання, 19.02.2022 року позивач направила відповідачу письмову вимогу щодо повернення орендованого майна та виконання взятих на себе зобов`язань за договором оренди №А00100393 від 25.11.2020 року.

Правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм статей 759, 762, 763 ЦК України, статей 283, 284, 286 ГК України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за Договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок - негайно повернути наймодавцеві річ.

Користування майном за Договором є правомірним, якщо воно відповідає умовам укладеного Договору та положенням чинного законодавства, які регулюють такі правовідносини з урахуванням особливостей предмета найму та суб`єктів договірних правовідносин.

Відносини найму (оренди) у разі неправомірного користування майном можуть регулюватися умовами Договору, що визначають наслідки неправомірного користування майном, та нормами законодавства, які застосовуються до осіб, які порушили зобов`язання у сфері орендних відносин.

Після спливу строку дії Договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною другою статті 785 ЦК України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві.

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 19.04.2021 року по справі № 910/11131/19 дійшов правового висновку, що користування майном після припинення Договору є таким, що здійснюється не відповідно до його умов - неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами Договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за Договором найму (оренди) та регулятивним нормам ЦК України та ГК України. Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма статті 762 ЦК України ("Плата за користування майном") і охоронна норма частини другої статті 785 ЦК України ("Обов`язки наймача у разі припинення договору найму") не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно. Отже, положення пункту 3 частини першої статті 3 та статті 627 ЦК України про свободу договору не застосовуються до договорів оренди в тій їх частині, якою передбачені умови щодо здійснення орендної плати за період від моменту припинення дії договору до моменту повернення орендованого майна, оскільки сторони в такому випадку відступають від положень актів цивільного законодавства (стаття 6 ЦК України). Неврахування таких висновків щодо застосування положень цивільного та господарського законодавства на практиці призводить до того, що з орендаря, який після припинення строку дії Договору не повернув майно орендодавцю на його вимогу, фактично стягується потрійний розмір орендної плати, а саме: безпосередньо орендна плата, а також неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Такий підхід у регулюванні орендних правовідносин вочевидь не узгоджується з такими загальними засадами цивільного законодавства, як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України).

Матеріали справи не містять відомостей про те, що ОСОБА_2 (орендар) мав намір продовжити термін оренди обладнання, та провів 100% оплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди 2 доби, а також не містять відомостей, що Сторонами договору оренди продовжений термін оренди погоджувався ( п. 4.4. Договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року). Таким чином, строк дії договору №А00100393 від 25.11.2020 року припинився 15:56 год. 05.09.2021 року.

Як вбачається з Договору оренди №А00100393 від 25.11.2020 року (пункти 2.1, 4.3), його сторони обумовили, що орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування, а термін оренди обладнання розраховується, як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду. При цьому, момент припинення дії договору (15:56 год. 05.09.2021 року)та момент повернення орендованого майна (лист-вимога щодо сплати заборгованості від 18.02.2022 року) у даних правовідносинах не співпадають.

З огляду на вище викладене, зокрема, те, що ОСОБА_2 орендний платіж за користування обладнанням в обумовлений сторонами період дії договору (2 доби) сплачений повністю (500 грн.), а також те, позов в частині стягнення з відповідача на користь позивача неустойки у розмірі 81000,00 грн. за період з 03.09.2021 по 18.02.2022 року задоволено, суд, враховуючи правову позицію Верховного Суду, зроблену у постанові від 19.04.2021 року по справі № 910/11131/19, доходить висновку, що позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 в частині стягнення з ОСОБА_2 заборгованості по орендних платежах в сумі 41750,00 грн. задоволенню не підлягають.

З урахуванням зазначеного, позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди підлягає частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено на 68,71 % (91677 грн. 24 коп. х100: 133427 грн. 21 коп.), а тому з відповідача ОСОБА_2 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 916 грн. 80 коп. (1334, 27 грн. х 68,71 % : 100).

На підставі викладеного, керуючись ст. 258, 259, 264, 265, 280 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором оренди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за договором оренди майна №А00100393 від 25.11.2020 року 10677 грн. 24 коп. вартості неповернутого обладнання, 81000 грн. 00 коп. неустойки (пені), а всього кошти в сумі 91677 (дев`яносто одна тисяча шістсот сімдесят сім) гривень 24 копійки.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 916 грн. 80 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Красилівського районного суду Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги позивачем заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи (сторони):

Позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , місце знаходження: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач - ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Суддя: В.О. Шовкун