КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2022 року

справа № 760/19531/14

провадження № 22-ц/824/2888/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.,

при секретарі: Лободі Д.О.,

учасники справи:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Валартін Фарма»

відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «Новини-ТВ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Голдбері»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Валартін Фарма» - Бачинської Анни Юріївни на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2021 року, постановленого під головуванням судді Українця В.В., у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальність «Валартін Фарма» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Новини-ТВ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Голдбері» про визнання інформації недостовірною та такою, що завдає шкоду діловій репутації, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2014 року ТОВ «Валартін Фарма» звернулось до суду з позовом до ТОВ «Новини-ТВ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірною та такою, що завдає шкоду діловій репутації, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди.

Свої вимоги позивач мотивував тим, що ТОВ «Валартін Фарма» є власником свідоцтва-заявником медичного імунологічного препарату Пегінтерферон альфа-2b. Виробником цього препарату є ТОВ «Науково-виробнича компанія «Інтерфармбіотек».

ІНФОРМАЦІЯ_1 на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 опубліковано статтю під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 ». В статті йдеться про препарат Пегінтерферон альфа-2b Альфапег, що зареєстрований за ТОВ «Валартін Фарма».

Стаття містить наступну негативну недостовірну інформацію відносно ТОВ «Валартін Фарма» та препарату Пегінтерферон альфа-2b Альфапег, що випускається товариством на ринок:

«Позицію виробників про те, що препарат є українським і має довгу історію розробки, коментує ОСОБА_4 , голова Координаційної ради Всеукраїнської мережі людей, які живуть з ВІЛ/СНІД»: «Компанія не виробляє даного препарату, вона купує порошок, найбільш вірогідно, в Китаї, цей порошок був зареєстрований при минулій корумпованій владі. Фірма ставить українське маркування і видає цей препарат як препарат, що виготовляється в Україні. Раніше цей препарат виходив під маркою однієї фірми, потім другої, зараз вже інші фірма» … «Відсутня інформація про клінічні і до клінічні випробування цього препарату» … «Ми не хочемо, щоб наші пацієнти ставали піддослідними кроликами компанії, яка існує на фармацевтичному ринку два роки і не в змозі надати правдивої інформації про препарат, який вона продає».

Зазначає, що інформація в статті є недостовірною, а факт виробництва препарату Пегінтерферон альфа-2b Альфапег в Україні, проходження ним необхідних клінічних та до клінічних досліджень підтверджується наступними доказами: листом ТОВ «Науково-виробнича компанія «Інтерфармбіотек» № 173 від 08 вересня 2014 року, Сертифікатом про державну реєстрацію медичного імунобіологічного препарату № 886/12-300200000 від 04 жовтня 2013 року, Сертифікатом про державну реєстрацію медичного імунобіологічного препарату № 886/12-300200000 від 05 жовтня 2012 року та інструкцією про застосування медичного імунобіологічного препарату.

Власником веб-сайту, на якому поширено інформацію, є ТОВ «Новини-ТВ», автором матеріалу є ОСОБА_1 .

Шкода діловій репутації позивача серед суб`єктів фармацевтичного ринку та споживачів продукції полягає у поширенні неправдивих відомостей, що дискредитують спосіб ведення господарської діяльності ТОВ «Валартін Фарма».

Позивач просив суд ухвалити рішення, яким:

1. визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду діловій репутації, поширену ІНФОРМАЦІЯ_1 ТОВ «Новини-ТВ», ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в мережі Інтернет на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 в статті під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » інформацію наступного змісту:

«Компанія не виробляє даного препарату, вона купує порошок, найбільш вірогідно, в Китаї, цей порошок був зареєстрований при минулій корумпованій владі. Фірма ставить українське маркування і видає цей препарат як препарат, що виготовляється в Україні. Раніше цей препарат виходив під маркою однієї фірми, потім другої, зараз вже інші фірма» … «Відсутня інформація про клінічні і до клінічні випробування цього препарату» … «Ми не хочемо, щоб наші пацієнти ставали піддослідними кроликами компанії, яка існує на фармацевтичному ринку два роки і не в змозі надати правдивої інформації про препарат, який вона продає»;

2. зобов`язати ТОВ «Новини-ТВ», ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розмістити не пізніше місяця з дня набрання рішенням суду законної сили на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 тим же шрифтом і розміром як шрифт і розмір самої статті під заголовком «Спростування» тексту резолютивної часини рішення суду;

3. стягнути з ТОВ «Новини-ТВ» на користь ТОВ «Валартін Фарма» 1000 гривень моральної шкоди;

4. стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Валартін Фарма» 1000 гривень моральної шкоди;

5. стягнути з ОСОБА_2 на користь ТОВ «Валартін Фарма» 98000 гривень моральної шкоди.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2021 року в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальність «Валартін Фарма» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Новини-ТВ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Голдбері» про визнання інформації недостовірною та такою, що завдає шкоду діловій репутації, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди відмовлено

В поданій апеляційній скарзі представник ТОВ «Валартін Фарма просить рішення суду скасувати, постановити нове про задоволення позову.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що інформація, яку позивач просить визнати недостовірною, поширена в мережі Інтернет на веб-сайті невизначеному колу осіб. В подальшому інформація була видалена із сайту та відповідач заперечує її існування. Позивачем надано докази поширення оспорюваної інформації, зокрема:

- скріншот сайту;

- лист ТОВ «БаДМ», з якого слідує, що розповсюджена на сайті негативна інформація про медичний препарат, його неефективність доведена не була;

- висновок експертного дослідження за результатами проведення дослідження комп`ютерної техніки та програмних продуктів від 21.09.2017 року. Крім того, апелянт зазначає про поширення аналогічної статті на іншому сайті, з посиланням на Еспресо ТВ.

- висновок № 66/15 експертного дослідження інформації, що розташована у глобальній комп`ютерній мережі Інтернет, зроблений ТОВ «Експертно-правова консалтингова компанія «Юрекс» від 25.12.2015 року;

- протокол огляду адвокатом веб-сайту від 01.09.2014 року;

- визнання відповідачем ОСОБА_2 факту надання ним інформації;

- висновок «1-10/02 експертного психо-лінгвістичного дослідження від 10.02.2015 року;

- накопичувач, на якому записаний файл веб-сайту під час перегляду в архіві інтернету.

Однак поданим доказам оцінка судом не надана.

Апелянт зазначає, що поширена інформація не є оціночним судженням, її можна перевірити на предмет дійсності та така інформація стосується позивача, яка завдає шкоди його діловій репутації.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ТОВ «Голдберрі» просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Посилається на те, що судом законно та вмотивовано відмовлено у задоволенні позову внаслідок недоведеності обставин поширення оспорюваної інформації на веб-сайті espreso.tv.

В судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 та представник ТОВ «Голдберрі» проти задоволення апеляційної скарги заперечували, просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, позивачем не надано доказів на підтвердження поширення недостовірної інформації у мережі Інтернет, а також на підтвердження того, що така інформація ганьбить честь та гідність позивача, завдає шкоди його діловій репутації.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Звертаючись до суду із позовом позивач стверджував про те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 опубліковано статтю під назвою «В Україні для лікування гепатиту С використовують неперевірений препарат» (а.с. 23-24).

Вказував, що вказана стаття містить недостовірну та негативну інформацію щодо нього, яка міститься у наступних фрагментах:

«В Україні для лікування гепатиту С використовують неперевірений препарат». «Компанія не виробляє даного препарату, вона купує порошок, найбільш вірогідно, в Китаї, цей порошок був зареєстрований при минулій корумпованій владі. Фірма ставить українське маркування і видає цей препарат як препарат, що виготовляється в Україні. Раніше цей препарат виходив під маркою однієї фірми, потім другої, зараз вже інші фірма»…«Відсутня інформація про клінічні і до клінічні випробування цього препарату»… «Ми не хочемо, щоб наші пацієнти ставали піддослідними кроликами компанії, яка існує на фармацевтичному ринку два роки і не в змозі надати правдивої інформації про препарат, який вона продає».

На думку позивача, відповідачами було розповсюджено недостовірну інформацію, що призвело до порушення його особистих немайнових прав.

За змістом статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Згідно із статтями 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації.

Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу (частина перша статті 276 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 лютого 2019 року у справі № 725/5585/16-ц (провадження № 61-34549св18) вказано, що «тлумачення статті 277 ЦК України свідчить, що позов про спростування недостовірної інформації підлягає задоволенню за такої сукупності умов: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права; врахування положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини щодо її застосування.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

На підтвердження поширення оспорюваної інформації позивачем зазначено наступні докази: лист ТОВ «БаДМ», висновок експертного дослідження від 21.09.2017 року, висновок № 66/15 експертного дослідження, зроблений ТОВ «Експертно-правова консалтингова компанія «Юрекс» від 25.12.2015 року, протокол огляду адвокатом веб-сайту від 01.09.2014 року, висновок «1-10/02 експертного психо-лінгвістичного дослідження від 10.02.2015 року, накопичувач, на якому записаний файл веб-сайту під час перегляду в архіві інтернету.

Разом із тим вищенаведені докази не є належними доказами на підтвердження обставини щодо розміщення інформації, яку позивач просить спростувати на сайті ІНФОРМАЦІЯ_6, який належить відповідачу ОСОБА_2 .

У листі ТОВ «БаДМ» № 727 від 17.09.2014 року зазначається лише, що інформацію розповсюджено ОСОБА_2 шляхом надання коментарів журналістам espreso.tv

Протокол огляду веб-сайту адвокатом не містить об`єктів фіксації саме веб-сайту ІНФОРМАЦІЯ_6, який належить відповідачу ОСОБА_2 , натомість містять посилання на веб-сайт « ІНФОРМАЦІЯ_3 », який останньому не належить.

Висновком №1-10/02 експертного психолого-лінгвістичного дослідження від 10.02.2015 року не досліджувався та не встановлювався факт розміщення оспорюваної інформації на відповідному веб-сайті.

Висновок № 66/158 експертного дослідження інформації, зроблений ТОВ «Експертно-правова консалтингова компанія «Юрекс» від 25.12.2015 року не являється висновком експерта в розумінні ст. 102 ЦПК України. Із вказаного висновку слідує, що експерт здійснював дослідження наповнення інших ресурсів, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_4 та ІНФОРМАЦІЯ_5, з посиланням на які встановив, що публікація була розміщена на сайті espreso.tv Матеріал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » на час дослідження недоступний на сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 . Він був видалений з сайту або доступ до нього міг бути обмежений іншим чином (т. 3, а.с. 2-4).

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 04 квітня 2016 року в справі призначена судова комп`ютерно-технічна експертиза для з`ясування питання про те, чи була розміщена 26 серпня 2014 року на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 стаття під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

З висновку експертного дослідження за результатами проведення дослідження комп`ютерної техніки та програмних продуктів № 6755/16-35 від 21 вересня 2017 року вбачається, що на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6 26 серпня 2014 року вірогідно могла розміщуватися вказана стаття (т. 3, а.с. 58-64).

Відповідно до ч. 1 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

При перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи.

Під неясністю слід розуміти нечіткість, розпливчатість відповідей експерта, внаслідок чого стає незрозумілий хід думок експерта.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28 березня 2018 року в справі № 520/8073/16-ц.

Вбачається, що висновком експерта точно не встановлено наявність спірної публікації на веб-сайті, а лише зазначено про вірогідність розміщення оспорюваної статті.

У матеріалах справи міститься лист директора ТОВ «Новини-ТВ» від 09 вересня 2015 року, з якого вбачається, що матеріали на сайті espreso.tv публікуються виключно уповноваженими особами, яким є редактори відділу сайту. Треті особи можуть розміщувати авторські матеріали тільки у розділі «Блоги». Особи під іменем ОСОБА_5 серед блогерів на сайті espreso.tv немає, публікації під таким іменем у даному розділі не розміщувалися, в тому числі 26 серпня 2014 року. Усі інші публікації на сайті розміщуються виключно штатними працівниками каналу, серед яких особи під іменем ОСОБА_5 немає та не було. Особа під іменем ОСОБА_5 не зверталась до товариства з пропозицією розміщення своїх публікацій (т. 2, а.с. 229).

Посилання апелянта на накопичувач, на якому записаний файл веб-сайту під час перегляду в архіві інтернету, судом не приймається, оскільки даний доказ не є беззаперечним підтвердженням існування відповідної статті в мережі Інтернет, враховуючи висновок експертизи від 21 вересня 2017 року, яким також не встановлено розміщення такої статті.

Отже, в матеріалах справи відсутні належні докази розміщення оспорюваної інформації саме на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_6.

В матеріалах справи наявні докази, які вказують на існування у різний період часу оспорюваної інформації на інших веб-ресурсах, зокрема: «ІНФОРМАЦІЯ_7» та golos.ІНФОРМАЦІЯ_4.

Разом із тим, відповідач ОСОБА_2 не є власником зазначених сайтів, та результати огляду веб-сторінок таких сайтів не можуть підтверджувати обставину вчинення правопорушення відповідачем.

Відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.

Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

З тексту фрагменту, що просить спростувати позивач, вбачається, що він не містить інформації про ТОВ «Валартін Фарма» та препарат Пегінтерферон альфа-2b Альфапег, що випускається товариством на ринок.

З матеріалів справи не вбачається, що поширена інформація ганьбить честь та гідність позивача, завдає шкоди його діловій репутації. Позивачем не доведено, що розповсюджена інформація дискредитує його або призвела до негативних наслідків.

Крім того, позивачем не спростовано твердження відповідачів щодо того, що зміст статті є оціночним судженням автора.

Аналіз змісту оспорюваних позивачем інформації не свідчить про відсутність твердження про конкретні факти. З огляду на використані мовно-стилістичні засоби, вона має характер оціночних та особистих суб`єктивних суджень. Зокрема, містить фрази: «найбільш вірогідно», «при корумпованій владі», «під маркою однієї фірми, потім другої, зараз вже інші фірма», «піддослідними кроликами компанії».

Доводи скаржника про те, що із контексту встановлюється зв`язок між описовою назвою препарату та назвою компанії ТОВ «Валартін Фарма». Разом із тим, в інформації яку просить скасувати позивач, використані слова «компанія», «фірма», якими не ідентифіковано особу.

Враховуючи викладене колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог за відсутності належних доказів на підтвердження поширення недостовірної інформації у мережі Інтернет, а також на того, що така інформація ганьбить честь та гідність позивача, завдає шкоди його діловій репутації.

Вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними від вимоги про визнання інформації недостовірною, а тому задоволенню також не підлягають.

Рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі

Відповідно до ст.375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу апеляційною скаргою представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Валартін Фарма» - Бачинської Анни Юріївни залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді