Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/6855/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Вангородській О.С., розглянувши у судовому засіданні клопотання відповідача, про прийняття зустрічної позовної заяви, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

03.08.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 10.08.2022 та просить в судовому порядку шлюб між нею та ОСОБА_2 , зареєстрований 15.09.2018 у Білоцерківському міськрайонному відділі ДРАЦС ГТУЮ у Київській області, актовий запис №1300, розірвати і стягнути судові витрати з відповідача.

19.09.2022 судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.

12.10.2022 відповідач - ОСОБА_2 , подав до суду зустрічну позовну заяву, в якій просить в судовому порядку розірвати шлюб між ним та ОСОБА_1 та стягнути з ОСОБА_1 на його користь моральну шкоду в сумі 900 000 грн.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні просив прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки їх спільний розгляд є доцільним.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлена належним чином, направила до суду заяву, про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує та просить його задовольнити.

Суд, заслухавши думку відповідача, оглянувши матеріали справи, дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Право на ефективний судовий захист закріплено у статті 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7, 11 до Конвенції (далі Конвенція).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини, так у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається у строк, встановлений судом, який не може бути меншим 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Так, 19.09.2022 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та в ухвалі відповідачу було встановлено строк для подання відзиву та пред`явлення зустрічного позову 15 днів з дня отримання ухвали.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками до неї 05.10.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, а зустрічну позовну заяву подав 12.10.2022, тобто в межах строку, визначеного ч. 1 ст. 193 ЦПК України.

З зустрічного позову вбачається, що відповідач просить розірвати шлюб між ним та позивачем, зареєстрований 15.09.2018 у Білоцерківському міськрайонному відділі ДРАЦС ГТУЮ у Київській області, актовий запис №1300, однак, в зв`язку з іншими обставинами справи, ніж які вказані позивач у первісному позові.

Тому, враховуючи, що вимоги за первісним позовом про розірвання шлюбу та вимоги за зустрічним позовом в частині розірвання шлюбу, виникають з одних правовідносин, суд приходить до висновку, про прийняття зустрічної позовної заяви в частині вимог щодо розірвання шлюбу.

Разом з тим, суд вважає, що спільний розгляд зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 в частині стягнення моральної шкоди разом з первісним позовом про розірвання шлюбу є недоцільним, оскільки спільний їх розгляд збільшить обсяг доказового матеріалу по справі, істотно розширить предмет доказування, збільшить тривалість розгляду справи, враховуючи значення справи для відповідача, ціну позову, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі можливість призначення у справі експертизи, виклик свідків, тощо. Крім того, задоволення зустрічного позову в даній частині не може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання відповідача підлягає до часткового задоволення, а зустрічна позовна заява в частині стягнення моральної шкоди підлягає поверненню заявнику, що не позбавляє відповідача права пред`явити позов у загальному порядку.

Керуючись ст. 193, 194, 258-260, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити частково.

Прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , про розірвання шлюбу, до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Позивач за первісним позовом має право надати до суду відзив проти зустрічного позову протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення, якщо такі докази не надані, та документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Встановити відповідачу за первісним позовом строк для подачі відповіді на відзив за зустрічним позовом, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання копії відзиву та доданих до нього документів, а позивачу за первісним позовом строк для подачі заперечень на відповідь на відзив, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання відповіді на відзив та доданих до неї документів.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , в частині стягнення моральної шкоди, повернути заявнику.

Ухвала в частині повернення зустрічних вимог може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а в іншій частині ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО. В. Бондаренко