Справа № 202/334/22
Провадження № 2/202/1059/2022
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

17 жовтня 2022 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Ісаєвої Д.А.

за участю секретаря судового засідання Разнатовської А.Д.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

представника відповідача Захарова М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та зобов`язання відновити залишок коштів на рахунку,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та зобов`язання відновити залишок коштів на рахунку.

В обґрунтування позову зазначила, що 20.02.2020 року ОСОБА_1 відкрила поточний рахунок по обслуговуванню "Картки для виплат", тобто уклала кредитний Договір з АТ КБ "ПриватБанк", та отримала дві картки:

- картка для виплат - НОМЕР_1 ;

- кредитна картка - НОМЕР_2 , з кредитним лімітом - 49 000 грн.

08.12.2021 року у позивача ОСОБА_1 було викрадено мобільний телефон марки "Samsung 16" коли перебувала на базарі, що розташований по пр. Петра Калнишевського у м. Дніпро. На вищевказаному мобільному пристрої був встановлений додаток "Приват24". Внаслідок злочинних дій, невстановлена особа, 08.12.2021 року здійснила крадіжку належних позивачу ОСОБА_1 кредитних грошових коштів, частками, шляхом перерахування, зокрема з рахунку з картки НОМЕР_2 на загальну суму 41 140 грн. Позивач ОСОБА_1 зазначає, що є особою похилого віку та має проблеми зі здоров`ям, тому викрадення мобільного телефону помітила не відразу та звернулась із заявами до ПриватБанку та поліції. В момент вияву відсутності телефону зв`язатись з працівниками банку у позивача не було, проте все-таки повідомила працівників АТ КБ "ПриватБанк" про викраденнямобільного пристрою та просила припинити несанкціоноване використання та зняття коштів з належного їй карткового рахунку.

До вчинення крадіжки, а саме до 08.12.2021 року за договором про користування кредитними коштами по картці - НОМЕР_2 у ОСОБА_1 була заборгованість в розмірі 8 340 грн., яку вона сплатила 20.12.2021 року.

Так, з належної ОСОБА_1 кредитної картки було знято кошти в розмірі 41 140 грн. шляхом купівлі товарів у точках роздрібної торгівлі, зняття готівки в банкоматах і шляхом переказів на інші картки, що підтверджується випискою з кредитної картки за 08.12.2021 року.

20.12.2021 року ОСОБА_1 подала заяву до установи банку на ім`я директора з метою призупинити нарахування процентів за користування кредитними коштами на час розслідування крадіжки.

У зв`язку з цим, ОСОБА_1 , з урахуванням уточнених позовних вимог, просить про наступне:

- розірвати Договір кредитно-карткового рахунку № НОМЕР_2 , укладений 20 травня 2020 року між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк";

- списати нараховані відсотки, пеню, штрафні санкції, що виникли внаслідок несанкціонованих операцій та суму комісії за перерахунок грошових коштів з картки та суму комісії за зняття грошових коштів у готівковому вигляді та комісій за перерахунки у безготівковій формі за допомогою банківських переказів за кредитно-картковим рахунком № НОМЕР_2 укладеним 20 травня 2020 року між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством Комерційний банк "ПриватБанк".

Представником відповідача Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» надано до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову та вказав, що: позовні вимоги є необґрунтованими, та такими, що не підлягають задоволенню, та АТ КБ "ПриватБанк" не несе відповідальність перед позивачем, та не може повернути кошти; положення умов договору між сторонами, ЗУ "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", Положення №705 Банком не порушено жодних вимог чинного законодавства; Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції; з наявних в матеріалах доказів вбачається, що позивачем не наведено жодного доказу відповідно вимог ст. 76-82 ЦПК України, яким підтверджується його позовні вимоги, не наведено жодної норми матеріального права та не доведено факту завдання йому будь-яких збитків, не надано доказів, що підтверджують наявність реальних збитків.

Позивач ОСОБА_1 надала до суду уточнену позовну заяву в якій зазначила, що вона як користувач картки своїми діями чи бездіяльністю не сприяла втраті телефону, картки, незаконному використанню персонального ідентифікаційного коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, списання грошових коштів з її карткових рахунків відбулося не за її розпорядженням. Виявивши безпідставне списання коштів, повідомила про цей факт банк та звернулась до правоохоронних органів. На теперішній час відкрито кримінальне провадження, у межах якого встановлюється винна особа, - яка протиправно заволоділа грошовими коштами.

Представник відповідача Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» надав до суду письмовий відзив на уточнену позовну заяву в якій зазначив, що переказ коштів був здійснений шляхом проходження авторизації. При даній процедурі клієнт вводить дані, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до Банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого Банк здійснює переказ коштів. Крім того, емітент у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувались або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. В позовній заяві позивач зазначає, що вона звернулась до АТ КБ "ПриватБанк" тільки 20.12.2021 р., тобто через 12 днів після події.

Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі, просили задовольнити, надали пояснення аналогічні тим, що викладені в позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи суд встановив наступне.

20.02.2020 року ОСОБА_1 відкрила поточний рахунок по обслуговуванню "Картки для виплат", тобто уклала кредитний Договір з АТ КБ "ПриватБанк", та отримала дві картки:

- картка для виплат - НОМЕР_1 ;

- кредитна картка - НОМЕР_2 , з кредитним лімітом - 49 000 грн.

08.12.2021 року у позивача ОСОБА_1 було викрадено мобільний телефон марки "Samsung 16" коли перебувала на базарі, що розташований по пр. Петра Калнишевського у м. Дніпро. На вищевказаному мобільному пристрої був встановлений додаток "Приват24". Внаслідок злочинних дій, невстановлена особа, 08.12.2021 року здійснила крадіжку належних позивачу ОСОБА_1 кредитних грошових коштів, частками, шляхом перерахування, зокрема з рахунку з картки НОМЕР_2 на загальну суму 41 140 грн.

Згідно із копією Виписки по рахунку ОСОБА_1 № EPIPIBD9RTFAE6DS за період з 08.12.2021 року по 13.12.2021 року, з кредитної картки позивача з 08.12.2021 року по 09.12.2021 року було здійснено грошові операції на суму 41 140 грн.

13.12.2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою про вчинення відносно неї кримінального правопорушення, яке полягало у викраденні її мобільного телефону "Samsung 16", а потім використовуючи мобільний додаток на вказаному мобільному телефоні - здійснив крадіжку грошових коштів, які також належать ОСОБА_1 , що підтверджується відповіддю на адвокатський запит начальника СД ВП № 2 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області Дениса Овсяникова.

До вчинення крадіжки, а саме до 08.12.2021 року за договором про користування кредитними коштами по картці - НОМЕР_2 у ОСОБА_1 була заборгованість в розмірі 8 340 грн., яку вона сплатила 20.12.2021 року.

20 грудня 2021 року позивач ОСОБА_1 подала заяву до установи банку на ім`я директора з метою призупинити нарахування процентів за користування кредитними коштами на час розслідування крадіжки, оскільки добросовісно виконувала свої обов`язки з погашення кредитної заборгованості, що підтверджується заявою повідомлення зареєстрована за № 344-ВБ.

На думку суду, головним питанням, яке має вирішити суд під час ухвалення рішення по цій справі, є визначення того, чи має банк в даному випадку нести цивільно-правову відповідальність за зняття коштів з рахунків позивача.

Згідно із статтями 1066, 1068 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрямки використання грошових коштів та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом.

За правилами ст. 1074 ЦК України обмеження прав клієнта щодо розпорядження грошовими коштами, що значаться на його рахунку, не допускається, крім випадків обмеження права розпорядження рахунком за рішенням суду або в інших випадках, встановлених законом, а також у разі зупинення фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму, передбачених законом.

Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3).

Аналіз наведених норм закону свідчить про те, що ОСОБА_1 є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем та несе відповідальність за неналежне надання цих послуг. При цьому, неналежним наданням послуг з боку банку в розумінні статті 1073 ЦК України вважається несвоєчасне зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставне списання банком з рахунка клієнта (тобто списання всупереч умовам укладеного між банком та клієнтом договору) або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка.

Порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, передбачений Положенням Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобівзатвердженим Постановою НБУ від 05.11.2014 року № 705 (далі - Положення) якою викладені загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками.

Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції які не виконувалися користувачем (розділ 6 Постанову НБУ від 05.11.2014 року № 705 ).

Пунктом 2.1.4.18 Умов та Правил (загально доступні за посилання м https://privatbank.ua/terms) передбачено, що відповідальність за усі операції, зроблені в мережі Інтернет по Картках, прив`язаних до Карткового рахунку Клієнта, покладається на клієнта. У разі виявлення факту несанкційованого доступу до Карткового рахунку через Інтернет Клієнт повинен подати заяву до Банку з цього питання. Банк, у свою чергу, представляє інтереси Клієнта у Міжнародній Платіжній системі з питання повернення санкційовано списаної суми. Заперечування операції по кредитній-картці можливе не більше 3-х разів, після чого Картка підлягає переоформленню відповідно до тарифів Банку.

Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, які супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки (рахунку) на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг.

Емітент у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції.

В позовній заяві Позивач зазначає, що вона звернулась до АТ КБ ПриватБанк тільки на день 20.12.2021р., тобто через 12 днів після події.

Отже, списання коштів відбувалось з рахунку платника за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача та будь-яких порушень зі сторони Банку допущено не було.

При цьому, вищевказані Умови та Правила є складовою частиною кредитного договору, при яких підпис під ними не потрібен, якщо саме ці Умови та Правила були чинними під час укладення договору. Доказів зміни Умов та Правила надання банківських послуг або існування цих Умов та Правил в іншій редакції станом на час укладення договору до суду не надано.

Положення передбачає обов`язок емітента (Банку) відновити залишок на рахунку клієнта у випадку здійснення помилкового або неналежного переказу.

Визначення поняття «помилковий переказ» та «неналежний переказ» міститься у п. 1.24 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» , а саме:

- помилковий переказ це рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі.

- неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі, тобто у випадках наявності вини банку або ініціатора переказу у здійсненні платежу.

В даному випадку списання коштів (та зняття в банкоматі) відбувалось з рахунку платника за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, що в розумінні п. 1.24 ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», не є неналежним переказом, а тому й п. 6.7 Положення, як підстава для негайного відновлення Банком залишку коштів на рахунку користувача, в даному випадку застосовано бути не може.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до п. 1.6, 1.7 постанови НБУ №22 від 21.01.2004р. Банк здійснює розрахунково-касове обслуговування своїх клієнтів на підставі відповідних договорів і своїх внутрішніх правил здійснення безготівкових розрахунків. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися коштами на власний розсуд.

Кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з главами 5 та 12 цієї Інструкції.

Згідно п. 1.15. постанови НБУ №22 від 21.01.2004р. доручення платників про списання коштів зі своїх рахунків і зарахування коштів на рахунки отримувачів банки здійснюють у термін, установлений законодавством України.

Відповідно до п. 1.19. постанови НБУ № 22 від 21.01.2004р. Банк не несе відповідальності за достовірність змісту платіжного доручення, Усі спори, які можуть виникнути з цих питань між учасниками розрахунків, вирішуються ними відповідно до законодавства України.

Спірні питання між банками та їх клієнтами розглядаються ними відповідно до законодавства України.

Відповідно до п.2.35 постанови НБУ № 22 від 21.01.2004р. кошти, що помилково зараховані на рахунок неналежного отримувача, мають повертатися ним у строки, установлені законодавством України, за порушення яких неналежний отримувач несе відповідальність згідно із законодавством України. У разі неповернення неналежним отримувачем за будь-яких причин коштів у зазначений строк повернення їх здійснюється в судовому порядку.

Банк, що обслуговує неналежного отримувача, не несе відповідальності за своєчасність подання ним розрахункового документа на повернення помилково зарахованих на його рахунок коштів.

Аналогічне обґрунтування закріплено в ст. 1212 ЦК України а саме:

Особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Тобто, постановою НБУ №22 від 21.01.2004р, та ст. 1212 ЦК України, чітко визначено, що відповідальність за незаконне отримання грошових коштів несе отримувач, а не особа яка їх обслуговує.

Відповідно до ст. 5.1 Про платіжні системи та переказ коштів в Україні Суб`єктами правових відносин, що виникають при здійсненні переказу коштів, є учасники, користувачі (платники, отримувачі) платіжних систем.

Згідно правової позиції ВСУ від 13.05.2015р у справі 6-71цс15, а саме: « Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року № 223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. ».

п.7 та 8 постанови НБУ від 05.11.2014р. №705. Визначено, що Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.

Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що з наявних доказів, що містяться у матеріалах справи вбачається, що Позивачем не доведено і в належній формі не обґрунтовано його вимоги, не надано жодного доказу відповідно вимог ст. 76-82 ЦПК України, яким підтверджуються його позовні вимоги, не наведено жодної норми матеріального права порушеного з боку Відповідача, у кримінальному провадженні винної особи не встановлено

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідач не заявляв про наявність у нього судових витрат, а отже судові витрати, які підлягають розподілу у цій справі відсутні.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та зобов`язання відновити залишок коштів на рахунку, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відомості про учасників справи:

позивач ОСОБА_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

відповідач Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», юридична адреса: м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 30, .

Суддя Д.А. Ісаєва