КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/9336/2022
У Х В А Л А

25 жовтня 2022 року м. Київ

справа № 757/56003/21-ц

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В.

вирішуючи клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів,

встановив:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 20 червня 2022 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» про захист прав споживачів.

Вирішення питання щодо судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням, 20 липня 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року витребувано матеріали даної цивільної справи №757/56003/21-ц.

10 серпня 2022 року до Київського апеляційного суду надійшли матеріали вказаної цивільної справи № 757/56003/21-ц.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження та ухвалою Київського апеляційного суду від 20 вересня 2022 року справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 27 жовтня 2022 року на 11 год. 30 хв.

19 жовтня 2022 року до Київського апеляційного суду засобами електронного зв`язку надійшло клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції з Чернігівським апеляційним судом.

Колегія суддів вважає, що подане клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції підлягає поверненню заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Відповідно до п.1 ч.4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Згідно з ч.8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Основні організаційно правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлені Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», відповідно до якого під обов`язковим реквізитом електронного документу розуміють обов`язкові дані в електронному документі, без яких він не може бути підставою для його обліку і не матиме юридичної сили.

Згідно із положеннями ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» (ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Пунктами 12, 32 ч.1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Проаналізувавши наведені норми закону необхідно зробити висновок про те, що електронний підпис прирівнюється до власноручного підпису та використовується фізичними особами для ідентифікації особи, яка підписувала документ та підтвердження цілісності даних в електронній формі.

Таким чином, суд вважає клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням програмного забезпечення «EasyCon», що подане на електронну пошту Київського апеляційного суду без використання електронного цифрового підпису, не може вважатися підписаною та не має юридичної сили, оскільки не містить електронного підпису особи, яка її подала, що унеможливлює перевірити підписанта.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Разом з тим, звертаючись до суду з клопотанням про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, представник позивача не подала будь-яких доказів на підтвердження направлення копії цього клопотання іншим учасникам справи. Відомості щодо виконання такої вимоги процесуального закону в тексті заяви також відсутні.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. (ч.1 ст.183 ЦПК України)

Відповідно до ч.4 ст.183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на відсутність доказів направлення копії клопотань представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції іншим учасникам справи, колегія суддів, вважає, що клопотання підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись ст.212 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про проведення судового засідання у режимі відеоконференції - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Немировська О.В.

Махлай Л.Д.