Ухвала

27 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 538/1987/21

провадження № 61-9237ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ступак О. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» на рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 01 лютого 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року у справі за позовом Державного підприємства «Полтавське лісове господарство» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кайрос Світ», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 про визнання незаконним та скасування рішення сесії Білогорільської сільської ради, визнання недійсними договорів купівлі-продажу, скасування державної реєстрації земельних ділянок,

ВСТАНОВИВ:

19 вересня 2022 року Державне підприємство «Полтавське лісове господарство» (далі - ДП «Полтавське лісове господарство») звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 01 лютого 2022 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року у вказаній справі.

Ухвалою Верховного Суду від 26 вересня 2022 року зазначену касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків касаційної скарги, а саме: запропоновано заявнику звернутися до Верховного Суду з новим клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення та обґрунтування наявності об`єктивних та непереборних обставин у період з 20 червня 2022 року по 19 вересня 2022 року для подання касаційної скарги, а також поданням доказів порушення апеляційним судом порядку вручення судового рішення; сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

У жовтні 2022 на адресу Верховного Суду від ДП «Полтавське лісове господарство» надійшли: клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 01 лютого 2022 року та постанови Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року; клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі.

У клопотанні директор ДП «Полтавське лісове господарство» - Холодний О. А. просить поновити строк на касаційне оскарження судових рішень, посилаючись на те, що копію постанови Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року ні в паперовому, ні в електронному вигляді не отримував. Вказує, що для підтвердження зазначеного 06 жовтня 2022 року звернувся до Полтавського апеляційного суду із запитом про надання інформації щодо дати та способу направлення поштою чи іншими засобами зв`язку копії судового рішення; направив електронну форму звернення з указаного питання та продублював сканкопію на офіційну електронну пошту суду; скерував письмові запити на адресу Акціонерного товариства «Укрпошта» щодо надходження на поштову адресу заявника будь-яких листів від Полтавського апеляційного суду за період з травня 2022 року по жовтень 2022 року, однак станом на день звернення до Верховного Суду з повторним клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень відповіді від вказаних адресатів не отримав. Крім того, вказує, що у Полтавській області внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України зафіксовано 78 ракетних ударів, в результаті яких були зруйновані електропідстанції та пошкоджені лінії електропередачі, а тому доступ до інтернету був обмежений і заявник не мав можливості ознайомитися з оскаржуваним судовим рішенням в Єдиному державному реєстрі судових рішень або на сайті Судової влади.

Вирішуючи клопотання ДП «Полтавське лісове господарство» про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, Верховний Суд виходить із такого.

Відповідно до частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Частиною третьою статті 390 ЦПК України передбачено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Перевіривши доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень та доданих до нього матеріалів, а також враховуючи презумпцію добросовісної поведінки особи, яка подає касаційну скаргу, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню, оскільки наведені заявником обставини, а саме: неотримання копії оскаржуваної постанови апеляційного суду, звернення до апеляційного суду та АТ «Укрпошта» із запитами щодо надання інформації про отримання копії судового рішення або будь-якої іншої кореспонденції, свідчать про те, що сторона заявника демонструє намагання отримати належні докази на підтвердження своєчасного отримання копії постанови апеляційного суду, тобто діє добросовісно. Сукупність зазначених підстав свідчить про наявність поважних причин пропуску строку на оскарження, що є підставою для його поновлення.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі заявник зазначає, що є суб`єктом господарювання державного сектору економіки та здійснює комерційну діяльність шляхом реалізації продукції, забезпечення охорони лісів, дотримання встановленого законодавством режиму використання земель, тощо. Починаючи з повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, підприємство зупинило комерційну діяльність та не має обігових коштів для розрахунків, що підтверджується фінансово-економічною звітністю підприємства, яка офіційно опублікована на сайті ДП «Полтавське лісове господарство». Ураховуючи викладене, заявник вказує, що на цей час позбавлений можливості сплатити судовий збір за подання касаційної скарги та просить відстрочити його сплату до ухвалення судового рішення у справі.

Вирішуючи клопотання ДП «Полтавське лісове господарство» про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справі, Верховний Суд виходить із такого.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тлумачення статті 136 ЦПК України свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

У статті 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Заявником оскаржуються судові рішення, якими відмовлено у задоволенні 31 вимоги немайнового характеру, а саме: визнання незаконним та скасування рішення сесії Білогорільської сільської ради від 29 жовтня 2020 року; визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельних ділянок з кадастровими номерами: :00:001:0230, :00:001:0228, :00:001:0224, :00:001:0219, :00:001:0214, :00:001:0218, :00:001:0215, :00:001:0227, :00:001:0217, :00:001:0216, :00:001:0213, :00:001:0222, :00:001:0229, :00:001:0226, :00:001:0221; скасування державної реєстрації указаних земельних ділянок.

Судовий збір за подання касаційної скарги підлягає сплаті у розмірі 140 740,00 грн (2 270,00 грн ? 31 ? 200 %).

Загальновідомим є факт, що у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 05.30 год. 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який в подальшому був продовжений Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України.

Верховний Суд враховує, що в умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права особи на судовий захист не можуть бути обмежені. Запровадження в Україні воєнного стану не є безумовною підставою для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від нього. Зобов`язання держави забезпечити право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах під час війни.

Потрібно враховувати, що відповідно до частини першої статті 148 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» фінансування всіх судів в Україні здійснюється за рахунок коштів Державного бюджету України.

За змістом частин першої, третьої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади.

Вирішуючи питання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору суд виходить з того, що у своїй практиці Європейський суд зазначав, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

З урахуванням наведеного, Верховний Суд дійшов переконання, що надання доступу заявникам до правосуддя через звільнення від сплати судового збору не буде мати бажаного результату, якщо через відсутність фінансування суди фактично не зможуть здійснювати правосуддя.

Ураховуючи зазначене та виходячи із засад справедливості Верховний Суд вважає, що заявник має фінансову можливість сплатити частину судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 31 000,00 грн, тобто по 1 000,00 грн за кожну вимогу немайнового характеру, оскільки за інформацією, розміщеною на сайті ДП «Полтавське лісове господарство», за результатами підсумків роботи за 9 місяців 2022 року підприємство-заявник сплатило 55 622 тис. грн податків та зборів; чистий дохід від реалізації продукції становить 130 435 тис. грн .

Лише після часткової сплати судового забору за подання касаційної скарги сплата іншої частини судового збору може бути відстрочена на строк не довше, ніж до ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції у разі відкриття касаційного провадження.

За змістом частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений, в тому числі і за ініціативою суду.

Оскільки заявником частково усунуті недоліки касаційної скарги, Верховний Суд вважає, що наявна можливість зазначений в ухвалі Верховного Суду від 26 вересня 2022 року строк для усунення недоліків касаційної скарги продовжити та повідомити про це заявника.

Заявнику необхідно сплатити частину судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 31 000,00 грн.

Судовий збір підлягає перерахуванню або внесенню за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Керуючись статтею 390, частиною другою статті 127, статтею 185 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Поновити Державному підприємству «Полтавське лісове господарство» строк на касаційне оскарження рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 01 лютого 2022 року та постанови Полтавського апеляційного суду від 19 травня 2022 року.

Продовжити Державному підприємству «Полтавське лісове господарство» строк для усунення недоліків, а саме: сплати частини судового збору у розмірі 31 000,00 грн до 25 листопада 2022 року, але не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Питання відстрочення сплати судового збору в сумі 109 740 грн вирішити за результатами виконання цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Ступак