Справа №:755/7061/22
Провадження №: 2-о/755/270/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" жовтня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Коваленко Д.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду клопотання представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Овчинникова Олександра Володимировича про залишення заяви без розгляду,-

у с т а н о в и в :

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа № 755/7061/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу.

Представником заінтересованої особи Міністерства оборони України Овчинниковим О.В. в підготовчому судовому засіданні заявлено клопотання про залишення заяви без розгляду.

Клопотання обґрунтовує тим, що у поданій до суду заяві заявник ОСОБА_1 просить встановити факт її проживання із загиблим військовослужбовцем ОСОБА_4 однією сім`єю без реєстрацію шлюбу з березня 2021 року по день смерті ОСОБА_4 20.03.2022. Метою встановлення факту є отримання одноразової грошової допомоги відповідно до ст. 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей». За наявною інформацією батьки загиблого військовослужбовця ОСОБА_4 - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали заяви для отримання одноразової грошової допомоги, а тому за наявності інших осіб які можуть претендувати на отримання такої виплати, справа в порядку окремого провадження розглядатися не може, оскільки вбачається спір про право. До того ж рішення суду у справі фактично вирішуватиме питання про права та обов`язки Міністерства оборони України щодо виплати одноразової грошової допомоги, що в свою чергу свідчить про наявність предмету спору, а саме страхових виплат і права на ці виплати.

Заявник ОСОБА_1 заперечувала проти заявленого клопотання, пояснивши, що на її думку вона також має право на отримання грошової виплати, оскільки її спільне проживання із загиблим ОСОБА_4 підтверджується народженням нею дитини, батьком якої записано ОСОБА_4 .

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав заявлене клопотання представника заінтересованої особи Міністерства оборони України та зазначив, що заперечує проти викладених у заяві обставин щодо права отримання заявником ОСОБА_1 грошової виплати.

Суд, вислухавши клопотання представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Овчинникова О.В. та вислухавши думку учасників судового засідання з приводу заявленого клопотання, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах.

Аналогічний висновок також викладений у постанові Верховного Суду від 13.10.2022 по справі № 755/1938/22.

В постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 викладено висновок про те, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків. Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Згідно ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, судом встановлено, що метою встановлення факту спільного проживання без реєстрації шлюбу є отримання заявником одноразової грошової допомоги відповідно до ст. 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» внаслідок загибелі військовослужбовця ОСОБА_4 .

В свою чергу, з наданих в судовому засіданні пояснень заінтересованої особи ОСОБА_2 , останній не визнає права заявника ОСОБА_1 на отримання одноразової грошової допомоги у зв`язку із загибеллю його сина ОСОБА_4 , тому вбачається, що при розгляді справи в порядку окремого провадження виник спір про право, а саме право на отримання заявником ОСОБА_1 грошової допомоги, який має вирішуватись в порядку позовного провадження шляхом подачі відповідного позову.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

З урахуванням викладеного, клопотання представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Овчинникова О.В. про залишення заяви без розгляду підлягає задоволенню, а заява ОСОБА_1 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу залишенню без розгляду на підставі ч. 6 ст. 294 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 294, 353 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Клопотання представника заінтересованої особи Міністерства оборони України Овчинникова Олександра Володимировича про залишення заяви без розгляду задовольнити.

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Житомирський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, Міністерство оборони України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити заявнику ОСОБА_1 про право звернення до суду в порядку позовного провадження на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 31.10.2022.

Суддя