Справа №:755/993/22
Провадження №: 2/755/1787/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" жовтня 2022 р. м.Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Коваленко І.В.,

при секретарі: Назаровій І.В.,

розглянувши у приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Ріелті ЛТД» про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва, -

в с т а н о в и в :

19 січня 2022 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Ріелті ЛТД» про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва, яка 19 січня 2022 року передана у провадження судді Коваленко І.В. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

20 січня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у вказаній цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи. Сторонам роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.

30 травня 2022 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Ріелті ЛТД» про визнання майнових прав на об`єкт незавершеного будівництва. Призначено справу до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Судом вживались заходи для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень. Під час перевірки на сайті «Укрпошта» по трекінгу відстеження, суду стало відомо, що копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками відповідачу не було вручено під час доставки з відміткою «інші причини».

Будь-яких заяв по суті справи від учасників справи не надійшло.

Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляді вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч.1 ст.197 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Згідно частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно ч.2 ст.189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16 грудня 2021 року у справі № 910/7103/21, зроблено висновок, що: «відповідно до практики Верховного Суду, яку колегія суддів враховує на підставі частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України, суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження. Разом з тим такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті».

В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21), зроблено висновок, що: «при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Підготовче провадження у даній справі здійснювалося, однак сторони не в повній мірі повідомили про реалізацію своїх процесуальних прав, у зв`язку з чим судом встановлено необхідність повернення до стадії підготовчого провадження, виходячи з наступного.

Так, позивач ОСОБА_1 , звертаючись до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітал Ріелті ЛТД», просить суд:

«Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , майнове (речове) право на об`єкт незавершеного будівництва на: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 (попередня поштова адреса: АДРЕСА_2 , на земельній ділянці під кадастровим номером :66:248:0025.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що 17 лютого 2014 року між ним та відповідачем був укладений Договір купівлі-продажу майнових прав №КР/7/291, відповідно до якого відповідач продає позивачу майнові права на об`єкт нерухомості та зобов`язувався передати позивачу у власність окрему квартиру АДРЕСА_3 , кадастровий номер земельної ділянки :66:248:0025, рекомендована поштова адреса відповідно до листа Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації Вих. 2-11/26-2899/4 є: АДРЕСА_2 , право на спорудження якого виникло у відповідача на підставі Договору №08/11 від 22 листопада 2010 року, укладеного між ТОВ «Еверест Плюс» та ТОВ «Капітал Рієлті».

На виконання умов Договорів позивач перерахував на рахунок відповідача 100% суми вартості майнових прав за вказаним договором, проте, відповідач порушив умови договору та не передав у власність позивача вказане у договорі майно, оскільки житловий будинок до сих пір не введений в експлуатацію, хоча за п.2.3 Договору мав бути прийнятий в експлуатацію в 1 кварталі 2015 року. Разом з тим, відповідач порушив умови договору та строки здачі в експлуатацію житлового будинку з нежитловими прибудованими приміщеннями з цільовими об`єктами позивача, внаслідок чого порушив права позивача на набуття права власності на зазначений в договорі об`єкт нерухомості у порядку, встановленому ст.ст.331, 334 ЦК України, ст.7 Закону України «Про інвестиційну діяльність».

Об`єктами права власності є будь-які речі (майно). Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки (ст. 179 ЦК).

Згідно вимог ст.177 ЦК України, майнові права є о б`єктами цивільних прав. Згідно ст.190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

З аналізу чинного законодавства, вбачається, що майнові права, поряд з будь-якими рухомими, нерухомими речами, грошима, цінними паперами, є об`єктами цивільного обороту.

Слід враховувати, що до майнових прав належить, зокрема, право вимоги, що виникає з приводу володіння, користування та розпорядження майном (наприклад: спадкові права; права вимоги особи за зобов`язаннями, за якими вона є кредитором; виключні права автора і под.), право вчиняти дії щодо оформлення права власності на майно.

Закон «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» дає визначення поняття «майнові права», які можуть оцінюватися, як будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги (ст.3 закону).

Майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна, як об`єкта цивільних прав. Майнове право - це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому.

Відповідно до ч. 1 ст.181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Право власності на новостворене майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. (ч. 2 ст.331 ЦК України).

За статтями 13, 14 Конституції України, статтею 324 Цивільного кодексу України земля є об`єктом права власності Українського народу; від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.

Статтею 80 Земельного кодексу України встановлено, що суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, - на землі комунальної власності.

Відповідно до статті 9 Земельного кодексу України Київській міській раді надані повноваження у галузі земельних відносин. Перелік конкретних повноважень Київської міської ради у галузі земельних відносин визначено у пунктах „а" - „л" статті 9 Земельного кодексу України.

Відповідно до частини четвертої статті 373 ЦК України, частин першої - другої статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Згідно статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується, зокрема, питання регулювання земельних відносин.

Наведені норми встановлюють право Київської міської ради передавати земельні ділянки комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб.

Як вбачається зі змісту доданого до позовної заяви в якості доказу Договорів купівлі-продажу майнових прав №КР/7/291 від 17.02.2014 року, право на спорудження Об`єкту капітального будівництва - житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер земельної ділянки :66:248:0025, виникло у ТОВ «Капітал Рієлті ЛТД» на підставі договору №08/11 від 22 листопада 2010 року, укладеного між ТОВ «Еверест плюс» та ТОВ «Капітал Ріелті».

Постановою від 30 вересня 2009 р. № 1104 Кабінету Міністрів України затверджено Порядок надання дозволу на виконання будівельних робіт, який визначає процедуру надання дозволу на виконання будівельних робіт.

Для одержання дозволу на виконання будівельних робіт замовник та підрядник або уповноважена ними особа (далі - заявник) подають до інспекції державного архітектурно-будівельного контролю заяву, до якої насамперед, серед іншого, замовником будівництва додаються: документ, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; проектна документація на будівництво, погоджена та затверджена в установленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Цивільного процесуального кодексу України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Враховуючи предмет та підстави позову у даній справі, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, врахування всіх доказів та доводів сторін, з метою дотримання всіх процесуальних прав та забезпечення виконання всіх процесуальних обов`язків учасників процесу, суд вважає за доцільне перейти зі стадії розгляду справи по суті у справі до стадії підготовчого провадження, залучити до участі у справі Київську міську раду (Київську міську державну адміністрацію) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки рішення суду може вплинути на права та обов`язки Київської міської ради щодо повноважень у сфері земельних відносин, зокрема передачі у майбутньому земельні ділянки комунальної власності у власність громадян чи юридичних осіб.

Відповідно до статті 192 ЦПК України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі або ухвалі, постановленій у підготовчому засіданні (якщо третіх осіб було залучено у підготовчому засіданні), треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, мають право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву. Учасники справи мають право надати відповідь на такі пояснення до закінчення підготовчого провадження.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.7 ст.81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Ураховуючи положення ч.7 ст.81 ЦПК України, з метою встановлення повних фактичних обставин справи, уникнення сумнівів у достовірності поданих доказів, суд вважає за необхідне витребувати у Київської міської ради рішення Київської міської ради Х сесії ІV скликання за №729/3304 від 14.07.2005 р., на підставі якого у ТОВ «Капітал Рієлті ЛТД» виникло право на спорудження Об`єкту капітального будівництва - житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер земельної ділянки :66:248:0025.

Відповідно до частин 7-10 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Керуючись ст. 2, 53, 76, 81, 83, 84, 189, 192, 197, 198, 260, 263 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Перейти зі стадії розгляду справи по суті у справі №755/993/22 до стадії підготовчого провадження.

Призначити по справі підготовче судове засідання на 05 грудня 2022 року на 16 год. 00 хв. в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. вул.Пластова, 3, каб. №8, під головуванням судді Коваленко І.В.

Залучити до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Київську міську раду (Київську міську державну адміністрацію) (01044, м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36, Код ).

В підготовче засідання викликати учасників справи.

Зобов`язати позивача направити на адресу Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вулиця Хрещатик, будинок 36, Код ) позовну заяву з додатками та надати суду докази виконання.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має право у десятиденний строк викласти свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову у поясненнях щодо позову або відзиву у порядку та з дотриманням вимог статті 181 ЦПК України. Одночасно з надісланням таких пояснень до суду, надіслати їх іншим учасникам справи та надати суду докази, що підтверджують таке надіслання (надання) іншим учасникам справи.

Інші учасники справи мають право надати відповідь на письмові пояснення третьої особи до закінчення підготовчого провадження, якщо судом не встановлено інший строк.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Витребувати у Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) завірену належним чином копію рішення Київської міської ради Х сесії ІV скликання за №729/3304 від 14.07.2005 р., на підставі якого у ТОВ «Капітал Рієлті ЛТД» виникло право на спорудження Об`єкту капітального будівництва - житлового будинку з нежитловими приміщеннями за адресою: місто Київ, вулиця Лохвицька, 7 в Дніпровському районі міста Києва, кадастровий номер земельної ділянки :66:248:0025.

Зазначені докази мають бути подані до Дніпровського районного суду міста Києва (02105, м. Київ, вул.Пластова, 3) протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

У разі неможливості подання доказів, в тому числі в строк встановлений судом, повідомити про це суд, із зазначенням причин, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у випадку неподання витребуваних судом доказів, вказаних в ухвалі, без поважних причин відповідно до статті 148 ЦПК України, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Копії ухвали направити учасникам судового розгляду, відповідачу та третім особам також копію позовної заяви з доданими документами.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складений 27 жовтня 2022 року.

Суддя І.В.Коваленко