Справа № 601/1970/22
Провадження № 2/601/698/2022
У Х В А Л А

18 жовтня 2022 року м. Кременець

Суддя Кременецького районного суду Тернопільської області Мочальська В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищевказана позовна заява.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст. 175, 177 ЦПК України.

Однак, подана позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам, виходячи з наступного.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Однак всупереч даним вимогам позовна заява не містить адреси електронної пошти чи відомостей про її відсутність.

Відповідно до п.6, 10 ч. 3 ст.175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак всупереч даним вимогам позовна заява не містить даних відомостей.

Відповідно до ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості,необхідні для правильного вирішення спору.

При цьому параграф 3 глави 2 Цивільного процесуального кодексу України визначає порядок визначення територіальної юрисдикції (підсудності).

Так, за загальним правилом позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом (ч. 1 ст. 27 ЦПК України).

Разом з тим зі змісту позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: с. Кривчики Кременецького району , що не належить до територіальної юрисдикції Кременецького районного суду Тернопільської області.

Також відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З аналізу вказаних вище положень цивільного процесуального законодавства вбачається, що застосування альтернативної підсудності за місцем проживання позивача можливе лише у виключних випадках, а саме у разі: 1) якщо на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти; 2) якщо позивач не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача; 3) за домовленістю подружжя.

Однак подаючи даний позов саме до Кременецького районного суду Тернопільської області, позивачка не посилається на вказану норму закону, не зазначає про обставини, які підтверджують необхідність застосування альтернативної підсудності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.185ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного позивачці слід виправити недоліки поданої позовної заяви шляхом надання позовної заяви в новій редакції із зазначенням вищевказаних відомостей.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити десять днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 27, 28, 175, 185 ч. 1, 2, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачам зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя