Справа № 604/544/22
Провадження № 2/604/276/22
У х в а л а

02 серпня 2022 року сел. Підволочиськ

Суддя Підволочиського районного суду Тернопільської області Сташків Н.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , адреса проживання: с. Остап`є Тернопільського району Тернопільської області, до Скалатської об`єднаної територіальної громади, юридична адреса: АДРЕСА_1 , про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, від імені і в інтересах якої діє адвокат Богуш В. Д. звернулась до суду з позовом до Скалатської об`єднаної територіальної громади про визнання за нею права власності на житловий будинок з належними до нього будівлями і спорудами АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу, що підтверджує належність спадкового майна спадкодавцеві.

Ухвалою суду від 02 серпня 20222 року провадження в справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Крім того, позивач надала суду клопотання про звільнення її від сплати судового збору у зв`язку з тим, що вона знаходиться у тяжкому фінансовому становищі. В обґрунтування клопотання зазначила, що предметом позовної заяви є захист житлових прав позивача, а саме визнання права власності у порядку спадкування на житловий будинок у якому вона мешкає та фактично прийняла спадщину, але із формальних причин не може її оформити тому змушена звернутись до суду з позовом. Крім того, позивач являється пенсіонером, отримує пенсію у сумі 2200 грн, на сьогоднішній день в країні оголошений воєнний стан, що призвело до здорожчання цін на соціально необхідні товари, що також погіршило її майновий стан. Оскільки, відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання позову до суду необхідно сплатити судовий збір позивач у зв`язку з відсутністю матеріальної можливості сплатити його, фактично позбавлена можливості захистити свої права шляхом звернення до суду. Сплата судового збору є непідйомним фінансовим навантаженням та перешкодою у доступі до правосуддя.

Вирішуючи питання наявності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Позивачем, на підтвердження матеріального стану, надано до суду довідку про доходи №9334 2035 6778 4311, видану пенсіонеру ОСОБА_1 , згідно якої, сума пенсії за період 01 січня 2021 року по 31 грудня 2021 року складає 26200 грн та довідку ФГ «Щедра нива», у відповідності до якої орендна плата за здану в оренду земельну частку (пай) станом за 2021 рік становить 26480,31 грн.

У пункті 55рішення у справі "Креуз проти Польщі"("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) підкреслив, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі "Креуз проти Польщі" ("Kreuz v. Poland") від 19 червня 2001 року, пункт 59).

Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі "Шишков проти Росії" ("Shishkov v. Russia") від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Законом який регулює підстави звільнення та відстрочення сплати судового збору є Закон України "Про судовий збір". З його преамбули вбачається, що цей Закон визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до статті 1 цього Закону судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Разом з тим, національне законодавство встановлює механізм відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. Так, відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа N 613/76/16-ц провадження N 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland") від 26 липня 2005 року; "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland") від 26 липня 2005 року).

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору обґрунтоване тим, що позивач немає матеріальної можливості сплатити судовий збір, оскільки ціна позову складає 303565грн, а відтак судовий збір підлягає до сплати в розмірі 3035, 65 грн, що перевищує 5% річного доходу.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе задовольнити клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору.

Таким чином, суд дійшов до висновку про звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, оскільки, у відповідності до долучених документів розмір річного доходу позивача за 2021 рік становить 52680,31 грн. (5% від вказаного доходу становить 2634,02 грн.), а розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання позову становить 3035,65 грн..

З огляду на вказане, керуючись ст. 136 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , адреса проживання: с. Остап`є Тернопільського району Тернопільської області, до Скалатської об`єднаної територіальної громади, юридична адреса: АДРЕСА_1 , про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на спадкове майно.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя