н/п 2/490/1297/2022 Справа № 490/9026/21
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про закриття підготовчого провадження

21 жовтня 2022 рокум. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді Гуденко О. А. при секретарі Савенко Є.В., без участі сторін,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про вселення, -

встановив:

03.12. 2021 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить вселити його у квратиру № 50 за адрсеою АДРЕСА_1 та стягнути на його корсить судові витрати.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2021 року визначено головуючого по справі суддю Гуденко О.А.

Ухвалою суду від 07.12.2021 року справу прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання на 17.03.2022 року .

17.03.2022 року підготовче засідання було відкладено на 26.09.2022 року в зв`язку з особливостями роботи суду через введення воєнного стану. 26.09.2022 підготовче засідання було відкладено за клопотанням відповідача, оскільки вона та її довірені юридичні пресдтавнкии не можуть прибути в Миколаїв через постійні обстріли .

Позивач та його представник в підготовче судове засідання не з`явилися, надали суду заяву про проведення підготовчого засідання у їх відсутність , просили закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.

Відповідачка електронною поштою направила на адресу суду заяву про відкладення розгляду справу , оскільки з метою збереження життя змушена була покинути територію України та виїхати в Чехію.

Відповідно до ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною першою статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.Наведена норма свідчить, що справедливий та своєчасний розгляд спорів судами є нерозривними поняттями, а комплексне дотримання судами цих вимог сприяє утвердженню верховенства права у суспільстві.

Верховний Суд вже неодноразово у своїх рішеннях, зокрема у справах №802/562/18-а, №826/4504/17, звертав увагу на те, що повноваження щодо відкладення судового розгляду на підставі поданого учасниками судового процесу клопотання є дискреційними.

При цьому будь-який законодавчий припис, що встановлює певні межі розсуду, повинен бути оцінений на предмет дотримання фундаментальних вимог верховенства права, зокрема щодо співмірності (пропорційності) тій меті, за якою законом передбачене відповідне обмеження, або яке відбулось унаслідок застосування розсуду суду.

Пропорційність є загальною умовою для вирішення всіх процесуальних питань у межах дискреційних повноважень і повинна належно застосовуватись на кожній стадії правозастосування.

Оцінюючи дотримання принципу пропорційності, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, судова дискреція щодо оцінки обставин, які не дають можливості особі прийняти участь у судовому засіданні, на предмет їх поважності чи неповажності для цілей відкладення судового розгляду не має абсолютних меж. Суд має враховувати конкретну ситуацію та обґрунтування особи, яка просить суд відкласти судовий розгляд, відповідне обґрунтування не має бути абстрактним, а обставини, наведені у ньому, повинні бути підтверджені належною доказовою базою. Тобто реалізація відповідної дискреції суду щодо кваліфікації наведених учасником судового процесу у клопотанні про відкладення судового розгляду обставин має здійснюватися індивідуально з урахуванням принципу верховенства права. Це зумовлено тим, що сама концепція верховенства права передбачає суд як найдієвіший інструмент її застосування, адже тільки суд може вийти за межі формального права та визначити доцільне та належне регулювання в кожній конкретній ситуації. При цьому для цілей дотримання принципу верховенства права суд повинен обирати такий варіант вирішення клопотання про відкладення судового засідання, який є максимально доцільним та справедливим у відповідній ситуації, а обраний ним процесуальний наслідок розгляду відповідного клопотання, як результат реалізації наданих йому дискреційних повноважень, завжди вимагає мотивації зробленого вибору.

Відповідачка просила відкласти розгляд справи у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, що, на її думку, створює для неї небезпеку прибуття в судове засідання, а тому просить відкласти розгляд справи поза межами строку воєнного стану тобто після 31 грудня 2022 року.

Верховний Суд на сайті Судової влади України оприлюднив інформацію щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, зокрема, зауважив, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим. Відповідно до статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом. Якщо суд не припинив здійснювати судочинство, учасники судових процесів мають можливість подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних, аткож здійснювати свої повноваження через систему Електронний суд.

За загальним правилом при вирішенні питання щодо можливості відкладення розгляду справи в період дії воєнного стану на підставі поданої учасниками судового процесу заяви суд залежно від інтенсивності бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться суд, або учасник справи (його представник), поведінки суб`єктів владних повноважень, що мають компетенцію в сфері повідомлень щодо ризиків перебування на певній території (об`єкті нерухомості) та ін, має дотримуватися балансу між безпекою суддів, працівників апарату, учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства. При цьому врахуванню підлягають попередня поведінка учасника справи, можливість розгляду справи за відсутності представників сторін, можливість прибути у судове засідання та скористатися правом участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За такого, суд зауважує, що не є обгрунтованим клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, оскільки, по-перше, заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, а не проведення підготовчого засідання. По-друге, відповідач не позбавлена була можливості потдати суду відзив на позов чи будь-які інші клопотання чи заяви по суті спору тими ж засобами електронного зв`язку, якими подавала заяву про відкладення, також не позбавлена можливості скористатися правовою допомогою та приймати участь у справі через свого повноваженого представника( як і було нею заявлено раніше- і суд надавав вже їй таку можливість).

По-третє, Центральний районний суд м.Миколаєва також розташований в м.Миколаєві під постійними артилерійськими та ракетними обстрілами і його працівники на робочому місці також піддаються загрозі життю та здоров`ю, проте не припинив роботу та щоденно забезпечує гарантоване право громадян України на доступ до правосуддя .

Враховуючи, що вказана справа відноситься до категорії спорів на захист саме житлових прав сторін, тобто невід`ємного гарантованого Конституцією України права громадян на житло, з метою дотримання принципу пропорційності між інтересами позиваач та відповідача , суд прийшов до висновку, що підстав, для відкладення підготовчого засідання, втсановлених ч.2 ст. 223 ЦПК України судом не встановлено.

Разом з тим, з метою безумовного дотримання конституційного принципу змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості суд вважає за необхідне надати відповідачеві додатковий 15- денний строк для подання відзиву на позов з доданими письмовими доказами.

Одночасно з подачею позову позивач заявиви клопотання про допит свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які є сусідами сторін по справі та можуть підтвердити, що позивач не може потрапити до квартири через перешкоди.

Відповідно до ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Відповідно до ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.

За такого, суд вбачає підстави для задоволення клопотання позивача про виклик свідків.

Судом в порядкуст. 197 ЦПК Українивиконано усі передбачені процесуальні дії. Підстав для залишення заяви без розгляду чи закриття провадження у справі немає. В підготовчому судовому засіданні виконані вимоги, ч.2ст.197 ЦПК України. Згідно з п. 15 ч.2ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті. Відповідно до ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного, враховуючи, що судом вирішено заявлені клопотання сторін та інших клопотань від сторін не надходило , суд вважає, що у підготовчому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, які необхідно вчинити до закриття підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, тому підготовче засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст.52,197,200,258,260,261 ЦПК України, суд

Постановив:

Закрити підготовче провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про вселення.

В зв`язку з великою навантаженістю призначити справу до судового розгляду по суті на 20 грудня 2022 року на 11.00 год. у приміщенні Центрального районного суду м. Миколаєва.

Надати ОСОБА_2 додаткоий 15-денний строк з дня отримання цієї ухвали суду на подання відзиву на позов з доданими письмовими доказами ( за наявності).

Викликати у судове засідання в якості свідків ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 ). Суд попереджає свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Про дату, час та місце проведення судового засідання у справі повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Гуденко О.А.