Справа № 296/6915/22
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору

та залишення позовної заяви без руху

"19" жовтня 2022 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шкиря В.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у майні, -

ВСТАНОВИВ:

17.10.2022 ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , в якому просив припинити його право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 шляхом стягнення ОСОБА_2 на його користь грошову компенсацію вартості 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 у розмірі 259420 грн.

Разом із позовною заявою ОСОБА_1 додав клопотання про звільнення від сплати судового збору, в якому послався на те, що середньомісячний сукупний дохід його сім`ї нижчий суми прожиткового мінімуму, розрахованого та затверджено відповідно до ЗУ "Про прожитковий мінімум", а тому розмір судового збору, який він має сплатити за подання позову до суду, перевищує 5% розміру його річного доходу за попередній календарний рік.

Це питання підлягає першочерговому вирішенню, до вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Розглянувши клопотання про звільнення від сплати судового збору суддя прийшов наступного.

Відповідно до ч. 1,3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

Підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Так позивач просить звільнити його від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік при цьому позивачем до свого клопотання додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 14.10.2022, де зазначено, що інформація про доходи ОСОБА_1 за період з 1 кварталу 2022 по 2 квартал 2022 відсутня.

Натомість статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, а відтак клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору з цієї підстави задоволенню не підлягає, оскільки це підстава для відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а не звільнення від сплати судового збору.

Відмова у звільненні від сплати судового збору не перешкоджає у зверненні позивача з клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за наявності підстав.

Оскільки прийнято рішення про відмову в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору то відповідно позовна заява подана без дотримання вимог статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивачем не сплачено судовий збір.

Так згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Так, зокрема абзацом 2 підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", згідно якої за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992 грн 40 коп. (2481 гривень х 0,4), або документу, що підтверджує підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень абзацу першого підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, у позовній заяві, заявлено позовну вимогу одночасно немайнового та майнового характеру про припинити його право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 та стягнути з ОСОБА_2 на його користь грошову компенсацію вартості 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 у розмірі 259420 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України ,,Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивач має надати суду докази сплати судового збору за дві позовні вимоги: одну вимогу немайнового характеру у розмірі 992 грн. 40 коп. та одну вимогу майнового характеру у розмірі 2594 грн. 20 коп., а всього 3586,60 грн

Судовий збір підлягає сплаті на розрахунковий рахунок UА 0006832, отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ позивача), податковий номер, номер справи, найменування суду.

Крім того, мною встановлено, що позивач визначив, відповідачами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , проте прохальна частина позову не містить вимог до ОСОБА_3 , що є порушенням п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України яка передбачає, що якщо позов подано до кількох відповідачів - необхідно вказувати зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись статтями 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про припинення права власності на частку у майні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст складено та підписано суддею 19.10.2022

Суддя В. М. Шкиря