Ухвала

27 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 203/798/20

провадження № 61-10047ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Скиби Віталія Володимировича, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа - Державна казначейська служба України, про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним вище

позовом, в якому просив суд стягнути на свою користь залишок коштів

з вартості 22/100 частки у праві спільної власності на домоволодіння під

АДРЕСА_1 ) у розмірі 325 573,17 грн та відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 10 000 грн.

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29 червня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено частково.

Стягнуто за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з відкритого у Державній казначейській службі України Єдиного казначейського рахунку Центрального відділу державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро) на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди - 325 573,17 грн, у відшкодування моральної шкоди -

5 000,00 грн, а всього - 330 573,17 грн.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року, з урахуванням ухвали Дніпровського апеляційного суду від 14 вересня

2022 року про виправлення описки, апеляційні скарги Державної казначейської служби України, Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) задоволено.

Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29 червня 2022 року скасовано.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Першого Правобережного відділу державної виконавчої служби у Шевченківському та Центральному районах міста Дніпра Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа - Державна казначейська служба України, про стягнення грошових коштів відмовлено.

10 жовтня 2022 року, із застосуванням засобів поштового зв`язку, представник ОСОБА_1 - адвокат Скиба В. В., звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення апеляційного суду, рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У змісті касаційної скарги представник ОСОБА_1 - адвокат Скиба В. В., порушує питання про звільнення від сплати судового збору. Посилається на важкий майновий стан, оскільки єдиним джерелом існування заявника

є щомісячна пенсія в розмірі 5 769,18 грн, на підтвердження чого надає відповідь Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області на звернення від 11 квітня 2022 року, в змісті якого містяться відомості про розмір нарахованої пенсії за період

з 01 грудня 2021 року по 30 квітня 2022 року та Відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 23 березня 2022 року за період з 01 кварталу 2021 року по 04 квартал 2021 року.

Крім того, заявник посилається на відсутність нерухомого майна та, відповідно, постійного власного місця проживання, на підтвердження чого надає Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 312025673 від 10 жовтня 2022 року (далі - Інформаційна довідка).

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення

у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами

є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній

у частині першій цієї статті.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, суд має встановити майновий стан сторони.

Згідно із статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог.

Вирішуючи клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Скиби В. В., про звільнення від сплати судового збору, Верховний Суд урахував, що зазначені заявником обставини та надані на їх підтвердження докази, не

є безумовними підставами для звільнення від сплати судового збору, оскільки зі змісту Інформаційної довідки неможливо встановити наявність чи відсутність іншого нерухомого майна, яке перебуває у власності заявника.

Відповідно до змісту останньої, користувач обрав формування інформації за адресою: АДРЕСА_1 . Таким чином, Інформаційна довідка не містить повної інформації щодо об`єктів нерухомого майна, що належать заявникові на праві власності.

Крім того, заявником до касаційної скарги не додано доказів, які б в повній мірі характеризувала майновий стан, зокрема на підтвердження відсутності у останнього рухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо.

Таким чином, у задоволенні клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору необхідно відмовити.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 102,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн) та не більше

5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (10 510 грн).

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Заявником оскаржується постанова Дніпровського апеляційного суду

від 13 вересня 2022 року, за результатами розгляду двох позовних вимог майнового характеру (стягнення залишку коштів з вартості 22/100 частки

у праві спільної власності на домоволодіння у розмірі 325 573,17 грн та відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 10 000 грн).

Згідно зі змістом пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Відповідно, заявник звільнений від сплати судового збору за оскарження судового рішення в частині вирішення позовних вимог про стягнення залишку коштів з вартості 22/100 частки у праві спільної власності на домоволодіння у розмірі 325 573,17 грн в силу закону.

Одночасно, заявник не звільненийвід сплати судового збору за оскарження судового рішення в частині вирішення позовних вимог про відшкодування завданої моральної шкоди.

Таким чином, ураховуючи характер спору та зміст оскаржуваного судового рішення, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 681,60 грн (840,80 х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддеюпостановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 3, 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Скиби Віталія Володимировича, про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Скиби Віталія Володимировича, на постанову Дніпровського апеляційного суду від 13 вересня 2022 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник