печерський районний суд міста києва
Печерський районний суд м. Києва в складі:
головуючого: судді Григоренко І.В.,
при секретарі: Андрієнко І.І.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника позивача: ОСОБА_2 ,
відповідача-1: не з`явився,
відповідача-2: не з`явився,
відповідача-3: не з`явився,
представника третьої особи: ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська панорама» про звільнення самовільно зайнятого приміщення загального користування, -
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_4 (далі - відповідач-1, ОСОБА_4 ), ОСОБА_5 (далі - відповідач-2, ОСОБА_5 ), ОСОБА_6 (далі - відповідач-3, ОСОБА_6 ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська Панорама» (далі - третя особа, ОСББ «Печерська Панорама»), в якому просить зобов`язати співвласників квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 звільнити самовільно зайняте приміщення та привести у попередній (первісний) стан приміщення п`ятнадцятого поверху, п`ятої секції багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 ; зобов`язати власника квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_6 звільнити самовільно зайняте приміщення (запасний пожежний вихід) та привести у попередній (первісний) стан приміщення п`ятнадцятого поверху, п`ятої секції багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 , та стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що він є власником квартири АДРЕСА_4 . Будинок АДРЕСА_2 знаходиться на балансову утриманні та експлуатаційному обслуговуванні ОСББ «Печерська Панорама». ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є співвласниками квартири АДРЕСА_5 , а ОСОБА_6 є власником квартири АДРЕСА_3 у вказаному будинку. Так, відповідач-1, відповідач-2 здійснили самовільне зайняття місця загального користування (допоміжне приміщення у вигляді заглиблення в стіні без встановленої огороджувальної конструкції) та провели переобладнання шляхом встановлення у коридорі огороджувальної конструкції у вигляді стіни, дверей та дверного замку без згоди інших власників квартири даного поверху, у зв`язку з чим виникає перешкода для доступу до місць загального користування та використання іншими співмешканцями, порушує вимоги протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту. Вказує, що ОСОБА_4 та ОСОБА_5 використовують самовільно зайняте допоміжне приміщення для власних потреб, без узгодження з іншими мешканцями поверху, які здійснюють щомісячну оплату комунальних послуг за місця загального користування та мають рівні права на їх використання. Крім того, відповідач-3 здійснила самовільне зайняття запасного пожежного евакуаційного виходу (міждверного проходу), перепланувавши його під окреме приміщення шляхом встановлення дверного замка на двері, що входять у коридор та загородження дверного проходу, які слугують виходом до сходів та лоджії, що також порушує вимоги протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту. Вказує, що неодноразово звертався до третьої особи щодо самовільного зайняття відповідачами місць загального користування, у відповідь на які ОСББ «Печерська Панорама» довело до відома відповідачів інформацію щодо забезпечення доступу до місць загального користування шляхом розміщення оголошень на дошках та Інтернет ресурсах. Крім того, ОСББ «Печерська Панорама» направило припис власникам квартири АДРЕСА_5 щодо приведення місць загального користування у первісний стан, яке залишилося без виконання. Вважає, що відповідачами порушено його право на доступ та використання спільного майна (допоміжного приміщення у вигляді заглиблення в стіні та запасного пожежного евакуаційного виходу) як співвласника багатоквартирного будинку. Посилаючись на зазначені обставини, на підставі ст. 41,55 Конституції України, ст.ст. 319, 321, 382 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», позивач звернувся до суду з указаним позовом.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2019 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В.
На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, судом було зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідачів щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) таких фізичних осіб.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 24.04.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
27.05.2019 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.06.2019 року в порядку загального позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська панорама» про звільнення самовільно зайнятого приміщення загального користування, та підготовче засідання у справі призначено на 01.10.2019 року.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 01.10.2019 року, у зв`язку з неявкою в підготовче засідання відповідачів, представника третьої особи та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 19.12.2019 року.
19.12.2019 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від третьої особи надійшли пояснення на позовну заяву, в яких представник ОСББ «Печерська Панорама» просив позов ОСОБА_1 задовольнити, оскільки відповідачами без згоди позивача та інших співвласників багатоквартирного будинку « Печерська панорама », самовільно переобладнано та використовується на власний розсуд спільне майно - місця загального користування. Вважає, що діями відповідачів порушені права позивача, які підлягають судовому захисту.
19.12.2019 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному та підготовче засідання призначено на 13.04.2020 року.
13.04.2020 року на електронну пошту Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Драган Я.С. надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання, призначеного на 13.04.2020 року, за відсутності позивача та його представника, в якому представник позивача просила закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.04.2020 року, у зв`язку з неявкою в підготовче засідання відповідачів, представника третьої особи та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 19.08.2020 року.
19.08.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника позивача - адвоката Драган Я.С., в якому представник позивача з метою забезпечення належного повідомлення сторін у цивільній справі просила розмістити на офіційному сайті Печерського районного суду м. Києва оголошення про виклик відповідачів в наступне підготовче засідання.
19.08.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника третьої особи надійшла заява про проведення підготовчого засідання, призначеного на 19.08.2020 року, без фіксування технічними засобами.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.08.2020 року, у зв`язку з неявкою в підготовче засідання відповідачів, та відсутністю відомостей про вручення їм повідомлення про дату, час і місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198, п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 14.12.2020 року.
14.12.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява, в якій останній просив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.
14.12.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від ОСББ «Печерська Панорама» надійшла заява, в якій представник третьої особи просив провести підготовче засідання, призначене на 14.12.2020 року, за його відсутності, закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду.
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська панорама» про звільнення самовільно зайнятого приміщення загального користування, та справу призначено до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 12.04.2021 року.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.04.2021 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача ОСОБА_4 , щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 17.08.2021 року.
17.08.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій останній зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить задовольнити.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2021 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 10.11.2021 року.
10.11.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від відповідача-2 надійшла заява про відкладення розгляду справи.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.11.2021 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 10.02.2022 року.
31.01.2022 року на електронну пошту Печерського районного суду м. Києва від відповідача-2 надійшла заява про відкладення розгляду справи.
10.02.2022 року справу знято зі складу у зв`язку із перебуванням головуючого судді на онлайн підготовці суддів, яка організована Національною школою суддів України за місцем роботи, та судове засідання призначено на 21.06.2022 року.
21.06.2022 року на електронну пошту Печерського районного суду м. Києва від відповідача-2 надійшла заява про відкладення розгляду справи.
21.06.2022 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - адвоката Драган Я.С. надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 21.06.2022 року, без фіксування технічними засобами.
Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.06.2022 року, у зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, судове засідання було відкладено до 15.08.2022 року.
В судове засідання 15.08.2022 року з`явилися позивач, представник позивача та представник третьої особи. Відповідачі в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином, в тому числі, з використанням засобів мобільного зв`язку та шляхом публікації оголошення на веб-порталі судової влади України, причини неявки суду не повідомили.
Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Як визначено у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Керуючись ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідачі належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, проте їх не з`явились в судове засідання без повідомлення причин, відзиви відповідачі не подали, а позивач та його представник не заперечують проти такого вирішення справи.
В судовому засіданні 15.08.2022 року позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги з викладених у позовній заяві підстав та просили їх задовольнити.
Представник третьої особи в судовому засіданні 15.08.2022 року щодо задоволення позову не заперечувала.
Вислухавши вступне слово позивача та його представника, пояснення представника третьої особи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.
Суд встановив, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме про реєстрацію речових прав та їх обтяжень від 20.04.2015 року № 36478306 та Свідоцтвом про право власності від 20.04.2015 року, індексний номер 36478233 (том 1 а. с. 11; 12).
Квартира АДРЕСА_5 належить ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на праві спільної часткової власності (розмір часток - по 1/2), що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 18.12.2019 року № 193582461 (том 1 а. с. 139 - 140).
ОСОБА_6 є власником квартири АДРЕСА_6 , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 18.12.2019 року № 193579832 (том 1 а. с. 141).
Згідно ч. 1 ст. 385 ЦК України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).
Так, будинок АДРЕСА_2 перебуває на балансовому утриманні та експлуатаційному обслуговуванні ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА».
Статтею 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам; звітувати загальним зборам про виконання кошторису об`єднання за рік; забезпечувати виконання вимог статуту об`єднання; виконувати свої договірні зобов`язання; забезпечувати дотримання інтересів усіх співвласників при встановленні умов і порядку володіння, користування і розпорядження спільною власністю, розподілі між співвласниками витрат на експлуатацію та ремонт спільного майна; припиняти дії третіх осіб, що утруднюють або перешкоджають реалізації прав володіння, користування і розпорядження спільним майном співвласниками; у випадках, передбачених законодавством, статутом об`єднання, представляти інтереси співвласників відповідно до наданих повноважень у відносинах з третіми особами. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання.
14.11.2016 року власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 на підставі Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» створено ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА» (том 1 а. с. 135 - 138).
Відповідно до п. п. 1.1, 1.2 статуту ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА», який затверджено протоколом № 1 від 18.10.2016 - 01.11.2016 року установчими зборами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - Статут), його створено співвласниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Об`єднання діє відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», чинного законодавства України та цього Статуту (том 1 а. с. 26 - 37).
22.08.2018 року ОСОБА_1 звернувся до ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА» із заявою № 2, в якій просив вирішити питання щодо приведення місць загального користування, які були самовільно зайняті власником квартири АДРЕСА_5 , у первісний стан (том 1 а. с. 15).
22.08.2018 року ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА», в складі комісії: майстра - ОСОБА_7 , слюсаря-сантехніка ОСОБА_8 , електрика ОСОБА_10 та присутності ОСОБА_1 , складено акт обстеження місць загального користування, відповідно до якого, було проведено обстеження технічного стану XV поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 та в результаті огляду зафіксовані грубі порушення, а саме: співвласники квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 самовільно здійснили зайняття місць загального користування (ніші в стіні) XV поверху 5 секції, яка має площу 2,92 кв.м. та провели переобладнання коридору шляхом встановлення у коридорі огороджувальної конструкції розміром 210х90 см., дверей та дверного замка, фактично приєднавши це приміщення до належної їм квартири; власниця квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_9 самовільно зайняла та перекрила запасний пожежний евакуаційний вихід, перепланувавши його під окреме приміщення площею 3,1 кв.м. шляхом встановлення дверного замка на двері та стіни з гіпсокартону з іншої сторони, де знаходяться двері, розміром 210х126 см., фактично приєднавши це приміщення до належної їй квартири, що порушує вимоги протипожежної безпеки та створює загрозу життю мешканцям XV поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 (том 1 а. с. 142 - 148).
22.08.2018 року ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА» направило співвласникам квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 припис та запропонувало останнім у термін до 01.09.2018 року привести у попередній стан та звільнити самозайняте технічне приміщення 15 поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 (том 1 а. с. 20).
20.12.2018 року ОСББ «ПЕЧЕРСЬКА ПАНОРАМА» направило власниці квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_9 припис та запропонувало останній у термін до 31.12.2018 року привести у попередній стан та звільнити самозайняте технічне приміщення 15 поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 (том 1 а. с. 24).
Статтею 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Як визначено у ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Як визначено у ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Відповідно до ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Частиною 1 ст. 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Як визначено у ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Так, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Частиною другою статті 382 ЦК України визначено, що власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі, допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.
Як визначено у п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення.
Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку (ч.ч. 1, 2 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»).
Згідно п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 року № 45 (далі - Правила), власник наймач (орендар) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання та перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.
За Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі не допускається.
Згідно ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно)
Положеннями ст. 369 ЦК України передбачено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.
Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, допоміжні приміщення житлового будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку.
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», рішення порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.
Як визначено у п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний: використовувати приміщення за призначенням, дотримуватися правил користування приміщеннями; забезпечувати дотримання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення); співвласник багатоквартирного будинку - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.
Згідно ч. 2 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника.
Положеннями ч. 1 ст. 8 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що співвласники несуть відповідальність за шкоду, заподіяну третім особам у результаті невиконання або неналежного виконання своїх обов`язків як співвласників. Відповідальність кожного співвласника визначається пропорційно до його частки співвласника. Співвласники не несуть відповідальності за зобов`язаннями, що виникли внаслідок дій уповноваженої особи (осіб) та/або управителя, вчинених з перевищенням наданих їм повноважень.
Як визначено у ч. 1 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», передбачено, що співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» до повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про: 1) розпорядження спільним майном багатоквартирного будинку, встановлення, зміну та скасування обмежень щодо користування ним.
За приписами ст. 19 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», спільне майно співвласників багатоквартирного будинку складається з неподільного та загального майна. Неподільне майно перебуває у їх спільній сумісній власності і не підлягає відчуженню, загальне майно - у спільній частковій власності.
Право розпоряджатись допоміжними приміщеннями мають лише всі співвласники у межах, які встановлені окремим законом чи цивільним законодавством, за яким здійснення права спільної часткової власності врегульовано ст. 358 ЦК України, а спільної сумісної власності - ст. 369 ЦК України.
У постанові Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 року№ 45 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572» зазначено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку.
Аналіз зазначених норм свідчить про те, що перепланування приміщення спільній сумісної власності може бути здійснено з дотриманням встановленого законом порядку, у тому числі, за згодою осіб, які таким приміщенням володіють.
Такі висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду України від 08.06.2016 року у справі № 6-530цс16.
Так, відповідач-1, відповідач-2 самовільно зайняли місця загального користування XV поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 (допоміжне приміщення у вигляді заглиблення в стіні без встановленої огороджувальної конструкції) та провели його переобладнання, а відповідач-3 здійснила самовільне зайняття запасного пожежного евакуаційного виходу XV поверху 5 секції вказаного будинку (міждверного проходу), перепланувавши його під окреме приміщення, що призвело до порушення прав інших співвласників багатоквартирного будинку на приміщення, призначене для забезпечення потреб усіх власників квартир.
Отже, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , будучи співвласниками місць загального користування у будинку, самовільно без погодження з іншими співвласниками та управителя, самовільно зайняли місця загального користування XV поверху 5 секції будинку АДРЕСА_2 та зробили їх переобладнання, чим створили перешкоди, у тому числі, позивачу та порушили його право на користування спільним майном.
За таких обставин, оскільки права співвласника багатоквартирного будинку, а саме позивача, порушені, та останній має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування спільним майном багатоквартирного будинку, суд дійшов висновку, що позивач правомірно вимагає усунення порушень його прав шляхом зобов`язання відповідачів звільнити самозайняті приміщення загального користування та привести їх у попередній (первісний) стан.
Згідно ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Як визначено у ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
В порушення обов`язку, встановленого ст. 81 ЦПК України, відповідачами не надано будь-яких належних, достатніх та допустимих доказів в обґрунтування своїх заперечень.
За таких обставин, позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З урахуванням того, що суд дійшов висновку про задоволення позову, то відшкодуванню позивачу за рахунок відповідачів підлягає судовий збір у розмірі 768,40 грн., а саме по 256,13 грн. з кожного.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 1, 5, 10, 19 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ст. ст. 1, 7, 8, 10 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», ст. ст. 319, 321, 382, 530, 625, 629, 901 Цивільного кодексу України, ст. ст. 3, 4, 12, 13, 19, 76-81, 133-141, 259, 263-265, 273, 280-284, 353, 354, 355, п.п. 15.5 п. 15 Розділу ХІІІ Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Печерська панорама» про звільнення самовільно зайнятого приміщення загального користування, - задовольнити.
Зобов`язати співвласників квартири АДРЕСА_1 - ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звільнити самовільно зайняте приміщення та привести у попередній (первісний) стан приміщення п`ятнадцятого поверху, п`ятої секції багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 .
Зобов`язати власника квартири АДРЕСА_3 - ОСОБА_6 , звільнити самовільно зайняте приміщення (запасний пожежний вихід) та привести у попередній (первісний) стан приміщення п`ятнадцятого поверху, п`ятої секції багатоквартирного будинку по АДРЕСА_2 .
Стягнути з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 на користь ОСОБА_1 по 256 (двісті п`ятдесят шість) грн.13 коп. з кожного у відшкодування судового збору.
Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 .
Відповідач-1: ОСОБА_4 , АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Відповідач-2: ОСОБА_5 , АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_3 .
Відповідач-3: ОСОБА_6 , АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано учасниками справи до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Цивільним процесуальним кодексом України в редакції від 15.12.2017 року.

Заочне рішення суду набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 29.08.2022 року.

Суддя І.В. Григоренко