Справа №716/481/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

28.10.2022 Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді - Пухарєвої О.В.

секретаря Кульки О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Заставна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності , -

ВСТАНОВИВ:

25.03.2020 до Заставнівського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Спіжавка Т.Г. до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності.

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області Пухарєвої О.В. від 30.03.2020 зазначена позовна заява залишена без розгляду та надано строк позивачці (представнику) для усунення недоліків.

На виконання вимог ухвали від 30.03.2020 про залишення позовної заяви без руху без руху 07.04.2020 на електронну адресу суду надійшла позовна заява в новій редакції, якій позивачка просила:

визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , згідно рішення № 23 від 31.03.1998 Виконавчого комітету Заставнівської міської ради, яким затверджено акт закінчення будівництва та введення в експлуатацію індивідуального житлого будинку по АДРЕСА_2 ОСОБА_3 ;

визнати спільною сумісною власністю подружжя будівельні матеріали та конструктивні елементи будинку, використані при добудові до основного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати спільною сумісною власністю подружжя земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1 га (кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0193), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

провести розподіл спільного майна між колишнім подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з подальшим припиненням права спільної сумісної власності наступного майна:

визнати за ОСОБА_1 , (ІПН НОМЕР_1 ) право спільної часткової власності на Ѕ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 , (ІПН НОМЕР_1 ) право спільної часткової власності на Ѕ будівельних матеріалів та конструктивних елементів будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнати за ОСОБА_1 , (ІПН НОМЕР_1 ) Ѕ ідеальної частки земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1 га(кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0193), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Заставнівського районного суду Чернівецької області Пухарєвої О.В. від 15.04.2020 позовна заява в новій редакції прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 01.06.2020.

Ухвалою суду від 16.06.2020 підготовче провадження в судовому засіданні, яке було проведено без участі належним чином повідомлених сторін (за заявою представника про проведення підготовчого засідання без його участі) закрито. Справу призначено до судового розгляду на 11:30 год. 09.07.2020.

В подальшому розгляд даної справи неодноразово призначався до слухання в судових засіданнях, зокрема на 07.09.2020, 30.09.2020, 29.10.2020, 15.02.2021, 15.03.2021, 19.04.2021, 20.09.2021, провадження у справі двічі зупинялося на час проведення призначеної судом будівельно-технічної експертизи.

В судовому засіданні 20.09.2021 оголошено перерву до 11:00 год. 11.10.2021 для надання можливості сторонам укласти мирову угоду.

В судове засідання, призначене на 11.10.2021 сторони та їх представники не з`явилися. За заявою представниці відповідача, у зв`язку із хворобою останньої розгляд справи відкладено до 12:00 год. 01.11.2021.

Ухвалою суду від 01.11.2021 за клопотанням представника позивачки ОСОБА_4 провадження в даній справі в частині позовних вимог про:

визнання спільною сумісною власністю подружжя земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлого будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1 га (кадастровий номер земельної ділянки :03:003:0193), яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

визнання за ОСОБА_1 права власності на Ѕ частку зазначеної земельної ділянки - закрито у зв`язку з відмовою позивачки від зазначеної частини позовних вимог та в судовому засіданні оголошено перерву для уточнення змісту мирової угоди між сторонами до 11:30 год. 13.12.2021.

Судове засідання 13.12.2021 ухвалою суду відкладено до 11:30 год. 24.01.2022 у зв`язку з неявкою представників сторін через зайнятість в інших судових засіданнях. В подальшому у зв`язку з неявкою представників сторін в судове засідання на 24.01.2022 вказана справа неодноразово призначалася до розгляду, а саме на 25.02.2022, 21.03.2022, 18.04.2022, 02.06.2022, 04.07.2022, 07.09.2022, 30.09.2022, 24.10.2022.

В судове засідання, призначене на 10:00 год. 30.09.2022 позивачка ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце судового засідання, не з`явилась , клопотань чи заяв не подала. Представник позивачки ОСОБА_4 та представниця відповідача ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися. Представник позивачки надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням за межами України.

В наступне судове засідання 24.10.2022 будучи належним чином повідомленими позивачка, її представник та представниця відповідача повторно не з`явилися. Позивачка причини неявки суду не повідомила, від останньої не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності. Від представників сторін надійшли повторні заяви про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 223, ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглядає справу за відсутності учасників справи, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Встановивши вищенаведені обставини до початку розгляду даного спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч.5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч.ч.1, 3, 5, 8 ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У ч.ч.1-6 ст. 130 ЦПК України визначено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду. Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії. У разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. Якщо особа не проживає за адресою, повідомленою суду, судова повістка може бути надіслана за місцем її роботи.

Системний аналіз наведених норм процесуального приводить до висновку, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

В матеріалах справи наявні відомості про належне повідомлення позивачки у визначеному статтями 128, 130 ЦПК України порядку про день, час та місце проведення з судових засідань, призначених на 10:00 год. 30.09.2022 та 14:00 год. 24.10.2022. Так рекомендовані листи з повідомленням про вручення з судовими повістками про виклик, що скеровувались за адресою, зазначеною в позовній заяві повернуті на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» ( а.с.179-180, 184-185).

Представник позивачки також належним чином повідомлявся про день, час та місце проведення судових засідань шляхом направлення судових повісток про виклик на його електронну адресу (а.с.174-175, 184).

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 3 ст.13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Водночас, згідно ч.3 ст.2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Також ч.1 ст.44 ЦПК України вказує на неприпустимість зловживання процесуальними правами. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Позивач є ініціатором судового розгляду, зобов`язаний належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Однак, позивачка ОСОБА_1 під час розгляду даної справи та зокрема в судові засідання, призначені на 30.09.2022 та 24.10.2022 не з`являлася , будучи належним чином повідомленою та не звернулася до суду про розгляд справи за її відсутності.

Також повторна неявка в судові засідання представника позивачки, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, за відсутності заяви про розгляд справи без його участі, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення ним своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призвело до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена.

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги підстави для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивачки, встановлені ЦПК України, який не пов`язує причини повторної неявки з їх поважністю, а також розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивачки на повторне звернення до суду.

Згідно ч.4, 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершено розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки в судове засідання, призначене на 24.10.2022 учасники справи не з`явилися, а повний текст ухвали складено 28.10.2022 (в межах строку, встановленого ч.6 ст.259 ЦПК України), то датою постановлення даної ухвали є 28.10.2022.

Керуючись ст. 128, ч.5 ст.223 п. 3 ч. 1 ст. 257, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та визнання права власності - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці та її представнику, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги до Чернівецького апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 28.10.2022.

Суддя О.Пухарєва