БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2038/22
Провадження № 2/497/598/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2022 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

секретаря судового засідання Деревенського І.Ю.,

без участі сторін,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в м. Болград матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Василівської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі звернулися до суду з названим позовом та просять постановити рішення, яким:

- визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою м.Болград, Одеської області, РНОКПП: НОМЕР_1 , право власності на 1/12 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 як за спадкоємцем за законом першої черги після смерті чоловіка - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою с. Ліствії, Хойникського району, Гомельської області, Республіки Білорусь, ІНН: НОМЕР_2 , право власності на 1/12 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 як за спадкоємцем за законом першої черги після смерті сина - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Свої вимоги мотивують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частка житлового будинку з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 .

Померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 постійно проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 по день своєї смерті.

Таким чином спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 у рівних частках прийняли його батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_5 , кожний по 1/12 частці.

Відтак, наразі виникла необхідність розпорядитись зазначеним майном, у зв`язку з чим позивачі звернулись до приватного нотаріуса з метою оформлення часток спадкового майна, однак нотаріусом їм було відмовлено на підставі постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №671/02.31 від 07.10.2022 року.

Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою від 18.10.2022 року було відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 31.10.2022 року о 09:00 годині.

У підготовче засідання 31.10.2022 року:

- позивачі, будучи повідомленими належним чином, до суду не з`явились, в позовній заяві зазначили клопотання про розгляд справи без їх участі (а.с.2).

- представник відповідача про час та місце проведення підготовчого розгляду повідомлявся згідно вимог чинного законодавства, на адресу суду надіслав відзив, у якому позовні вимоги визнає та просив провести розгляд справи без його участі (а.с.31).

Згідно ст.200 ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Беручи до уваги, що відповідач визнає позовні вимоги і визнання позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заяви сторін по справі, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Згідно зі ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача.

Відповідно до частин 4 та 5 ст.82 Цивільного процесуального кодексу України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрало законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і визначається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які беруть участь у справі, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини.

Суб`єктивними межами є те, що в двох справах беруть участь одні й ті самі особи чи їхні правонаступники, чи хоча б одна особа, щодо якої встановлено ці обставини. Об`єктивні межі стосуються обставин, встановлених рішенням чи вироком суду.

Преюдиційні обставини не потребують доказування, якщо одночасно виконуються наступні умови: обставина встановлена судовим рішення; судове рішення набрало законної сили; у справі беруть участь ті ж особи, які брали участь у попередній справі.

Як роз`яснено у п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року за №14 «Про судове рішення у цивільній справі», оскільки обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ лише в тому разі, коли в них беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, чи їхні правонаступники (ч.3 ст.61 ЦПК), то в інших випадках - ці обставини встановлюються на загальних підставах.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_3 , запис акту про смерть №35 від 11.10.2010 року, складений Виконавчим комітетом Жовтневої сільської ради Болградського району Одеської області, на підставі якого видано свідоцтво про його смерть серії НОМЕР_3 (а.с.9).

Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частка житлового будинку з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 .

Спадкоємцями за законом першої черги були:

- батько ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_4 виданого Жовтневою (Каракуртською) сільською радою Болградського району Одеської області від 20.05.1976 року (а.с.8);

-мати ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_4 виданого Жовтневою (Каракуртською) сільською радою Болградського району Одеської області від 20.05.1976 року (а.с.8);

-дружина ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_5 , виданого Жовтневою (Каракуртською) сільською радою Болградського району Одеської області від 03.10.1999 року (а.с.10);

- син ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_6 , виданого Жовтневою (Каракуртською) сільською радою Болградського району Одеської області від 09.10.2000 року.

Зазначене також підтверджується рішенням Болградського районного суду Одеської області по справі №497/1090/22, провадження №2/497/410/22 (а.с.21-24).

Померлий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 постійно проживав і був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 по день своєї смерті (а.с.19).

На час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з ним в спадковому домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1 були зареєстровані: батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_1 , син ОСОБА_5 , що підтверджується довідкою з Василівської сільської ради Болградського району Одеської області №328/02-17 від 30.09.2021 року (а.с.20).

З матеріалів спадкової справи щодо майна ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 вбачається, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звертались до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини (а.с.34, 40 на звороті).

Постановою приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун М.І про відмову у вчиненні нотаріальної дії №671/02.31 від 07.10.2022 року було відмовлено позивачам у оформленні часток спадкового майна у зв`язку з відсутністю у спадкодавця правовстановлюючого документу на спадкове майно (а.с.25).

Положеннями ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Таким чином спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 у рівних частках прийняли його батько ОСОБА_4 , мати ОСОБА_2 , дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_5 , кожний по 1/12 частці.

Доречно відмітити, що рішенням Болградського районного суду Одеської області від 18.10.2022 року справа №497/2038/22 провадження №2/497/598/22 визнано право власності (а.с.21-24) за:

- за ОСОБА_5 - на 1/12 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 , як за спадкоємцем за законом першої черги після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

- за ОСОБА_5 на 5/12 часток домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 , як за спадкоємцем за заповітом після смерті діда ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- за ОСОБА_2 на 1/3 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому за адресою: АДРЕСА_1 , як за членом колгоспного двору.

Тобто, не оформленими залишились частки по 1/12 цього домоволодіння: АДРЕСА_1 саме успадковані матір`ю ОСОБА_2 та дружиною ОСОБА_1 , як спадкоємцями за законом першої черги після смерті чоловіка (батька) ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 .

А відтак позовні вимоги позивачів є обгрунтованими.

У відповідності до положень ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Згідно зі ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.

Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення (стаття 229 ЦПК України).

Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст.229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст.2 ЦПК України.

При таких обставинах суд приходить до висновку про те, що вимоги позивачів про визнання права власності в порядку спадкування підлягають задоволенню.

Керуючись ст.41 Конституції України, ст.ст.16, 182, 328, 392, 1216-1218, 1261, 1268-1270, 1297 ЦК України, ст.ст.4, 10, 13, 76-81, 83, 95, 200, 247 ч.2, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Василівської сільської ради Болградського району Одеської області про визнання права власності задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою м.Болград, Одеської області, РНОКПП: НОМЕР_1 , право власності на 1/12 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , як за спадкоємцем за законом першої черги після смерті чоловіка ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою с. Ліствії, Хойникського району, Гомельської області, РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності на 1/12 частку домоволодіння з господарськими будівлями та дворовими спорудами при ньому, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , як за спадкоємцем за законом першої черги після смерті сина ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В.Кодінцева