ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1839/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Колесника О.М.

при секретарі Єрош Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання.

В судовому засіданні суд поставив на обговорення питання про залишення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання, без розгляду, оскільки позивач та/або її представник 4.03.2022 року, 26.09.2022 року та 24.10.2022 року тричі не з`явились у судові засідання, при цьому позивач та її представник були тричі повідомлені судом про дату і місце розгляду справи належним чином, з заявами до суду про підтримку позовних вимог і розгляд справи у її відсутність або у відсутність свого представника позивач та її представник не звертались.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає необхідним залишити позов без розгляду з наступних підстав.

Згідно п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.5, ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Як зазначає ч.1; 3, ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз, позовна заява залишається без розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні, в провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває дана цивільна справа з 30.11.2021 року (а.с.1). Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Колесника О.М. від 20.12.2021 року було відкрито провадження у справі (а.с.17-18), а розгляд справи призначено на 4.03.2022 року о 9-50 годин, про що були повідомлені сторони по справі, включаючи і позивача та її представника ОСОБА_5 (а.с.19). Відомості про отримання судового повідомлення учасниками справи в матеріалах справи відсутні.

В судове засідання 4.03.2022 року позивач та/або її представник(и) не з'явилась (лись) (а.с.20), у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 26.09.2022 року на 15-20 годин, про що була повідомлена позивач та її представник (а.с.21-22; 24). Відомості про отримання судового повідомлення позивачем та її представником в матеріалах справи відсутні, однак позивач та її представник ОСОБА_5 отримали SMS-повідомлення на свої мобільні телефони, які вказані у позовній заяві (а.с.1), одночасно 25.06.2022 року о 1-57 годин (а.с.38-40).

Однак в судове засідання 26.09.2022 року ні позивач, ні її представник(и) не з'явилась (лись) повторно (а.с.41-42), що стало підставою для відкладення розгляду справи на 24.10.2022 року на 15-30 годин, про що були повідомлені сторони по справі, включаючи і позивача та її представника (а.с.44-46). Позивач та її представник судові повідомлення не отримали за відсутністю адресатів за місцем проживання (а.с.49-50), однак вони отримали SMS-повідомлення на свої мобільні телефони, які вказані у позовній заяві (а.с.1), одночасно 27.09.2022 року в 0-07 годин (а.с.47-48). Але до суду 24.10.2022 року ні вона, ні її представник не з'явились втретє (а.с.51).

Суд розцінює вказані неявки до суду позивача та/або її представника (ків) 4.03.2022 року, 26.09.2022 року та 24.10.2022 року без поважних підстав, оскільки позивач не надала будь-яких доказів поважності її неявки до суду та/або своїх представників на вказані дати, при цьому, приймаючи до уваги предмет позову та тривалість розгляду справи, вона мала можливість і достатній обсяг часу передати свої повноваження будь-якому іншому представнику на представлення інтересів позивача в суді по даній цивільній справі.

За змістом ч.1, ст.210 ЦПК України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Як наголошує ч.1, ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" за адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Враховуючи вказані положення, суд звертає увагу, що між вказаними судовими засіданнями, тобто між 4.03.2022 року та 24.10.2022 року пройшов майже восьмимісячний термін, однак вказані процесуальні особи, позивач та/або її представники не поцікавились у відкритих джерелах інформації про дату призначеного судового розгляду на 24.10.2022 року або на дати, які передували вказаній.

Як регламентовано ч.5, ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, оскільки позивач та/або представник (представники) позивача 4.03.2022 року, 26.09.2022 року та 24.10.2022 року тричі не з`явились до суду без поважних підстав, при цьому позивач та її представник були тричі повідомлені судом про розгляд справи належним чином за адресою місць реєстрації та проживання, вказаних в позові, та шляхом направлення SMS-повідомлення на мобільні телефони позивача та її представника, з заявами до суду про підтримку позовних вимог та розгляд справи по суті у її відсутність або у відсутність своїх представників перед початком даного розгляду справи позивач не зверталась, враховуючи розумний строк розгляду справи, що включає термін не більше 60 днів, а справа в провадженні суду перебуває понад 10 місяців, що значно перевищує розумний строк розгляду справи, тому суд вважає необхідним залишити даний позов без розгляду. При цьому позивач не позбавлена права звернутись до суду з аналогічним позовом у будь-який час.

Керуючись ст.44; 130, 210; 222; 223; п.3, ч.1, ст.257 ЦПК України, ч.10, ст.6 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої доньки, яка продовжує навчання залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів після її проголошення.

Суддя :