ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

іменем України

19 жовтня 2022 року м. Чернігів

Унікальний номер справи № 739/1935/21

Головуючий у першій інстанції Іващенко А. І.

Апеляційне провадження № 22-ц/4823/991/22

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД у складі:

головуючого-судді: Онищенко О.І.

суддів: Висоцької Н.В., Мамонової О.Є.

секретар: Патук А.А.

Позивач: ОСОБА_1

Відповідач: ОСОБА_2

Особа, яка подала апеляційну скаргу: ОСОБА_1

Розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу на ухвалу Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 19 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності на частку будинку, (суддя Іващенко А.І. ), ухвалене у м.Новгород-Сіверський об 10 годині 44 хвилини ,

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності на частку будинку. Мотивуючи позовні вимоги тим, що він є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та фактично таким, що прийняв спадщину, оскільки хоч і не був на момент сперті зарестрованим, але фактично постійно проживав у належному спадкодавцю будинку розташованому за адресою АДРЕСА_1 . Однак, позивач був незаконно усунутий від спадкування та оформлення спадщини відповідачем, що є підставою для визнання Свідоцтва про право на спадщину за законом від 20 липня 2017 року, зареєстрованого за №1450 недійсним. Крім того, відсутність у Свідоцтві про право на спадщину за законом від 20 липня 2017 року відомостей про приміщення, що складають 12/25 частин будинку, в разі коли інший співвласник володіє конкретними приміщеннями, які складають інші 13/25 будинку, є самостійною підставою для визнання недійсним вище зазначеного свідоцтва.

Ухвалою Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 19 серпня 2022 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності на частку будинку залишено без розгляду.

Суд першої інстанції залишаючи позов без розгляду виходив з того, що позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, в судові засідання на 25.01.2022 р. 09.02.2022 р. 17.03.2022 р., 25.05.22 р. 12.07.22 р. та 19.08.22 року, не з`явився, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, а тому наявні достатні підстави для залишення вказаної заяви без розгляду.

В апеляційній скарзі : ОСОБА_1 просить скасувати оскаржувану ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Позивач в апеляційній скарзі звертає увагу суду, що в силу об`єктивних обставин він не зміг з`явитись у судові засідання, а скориставшись своїм правом брати участь у судовому засіданні через свого представника забезпечив його явку в судові засідання. Проте суд не поставив на обговорення питання можливості розгляду справи без присутності позивача, але за участю його представника.

Відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справ.

Відповідно до вимог ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Частиною 1 ст.368 ЦПК України встановлено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

За нормами ст. 268 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, колегія суддів виходить з такого.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів ч.1 ст.4 ЦПК України.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій - ч.4 ст.12 ЦПК України.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд - ч.3 ст.13 ЦПК України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до положень ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно із ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо, зокрема, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що 06 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, визнання права власності на частку будинку. ( а.с.1-2)

Ухвалою суду від 20.12.2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду у підготовчому провадженні на 25 січня 2022 року. ( а.с.32)

В судове засідання, яке відбулось 25.01.2022 року позивач не з`явився( а.с.45) хоча судову повістку про виклик до суду отримав 14.01.2022 року .( а.с. 34) Засідання було відкладено у зв`язку з неявкою позивача до суду.

Також позивач не з`явився в судове засідання призначене на 09.02.2022 року( а.с.52), хоча повіску отримав 29.01.2022 року. Ухвалою суду було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду на 17 березня 2022 року. Судове засідання не відбулось у зв`язку зі зміною підсудності.

У судові засідання, які відбулись 25.05.22 р. 12.07.22 р. та 19.08.22 року позивач не з`явився, хоча повістки про виклик до суду ним були отримані 02.06.2022 року, 2.08.2022 року ( а.с. 59,62), в зазначених судових засіданнях його інтереси представляв адвокат Костюченко В.К. на підставі ордеру № 1022740. ( а.с.3) Крім того, на адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 від 18.08.2022 року про неможливість прибути в судове засідання та бажання взяти участь у судовому розгляді в режимі відео конференції з Вишгородським районним судм Київської області, яка залишилась поза увагою суду та не була розглянута.

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатись до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто ( само представництво) та ( або) через представника.

За приписами ст. 64 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Про припинення представництва або обмеження повноважень представника за довіреністю має бути повідомлено суд шляхом подання письмової заяви.

З огляду на зазначене, вразі якщо до суду не з`явився позивач, проте з`явився його представник, відсутні підстави вважати, що позивач не з`явився в суд, оскільки позивач скористався наданим йому ст. 58 ЦПК України правом взяти участь в судовому розгляді через представника.

У зв`язку з викладеним, висновок суду першої інстанції про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду є помилковим, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала суду - скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 258, 263, 374, 379 ч.1 п.4, 382, 384, 389, 390, 391 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 19 серпня 2022 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, який обчислюється з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено 20 жовтня 2022 року.

Головуючий: Судді: