Справа №443/1970/21
Провадження №2/443/24/22
УХВАЛА

підготовчого засідання

24 жовтня 2022 року місто Жидачів

Жидачівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Павліва А.І.,

секретар судового засідання Стасів С.І.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі підготовчого засідання Жидачівського районного суду Львівської області від 13.09.2022 по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів позики та розписок про одержання позики,

встановив:

Суть заяви.

Представник позивача ОСОБА_2 подав до суду заяву про виправлення описки в ухвалі підготовчого засідання Жидачівського районного суду Львівської області від 13.09.2022, в обґрунтування якої покликаючись на те, що в резолютивній частині ухвали суд допустив описку щодо зазначення «вільних» та «умовно-вільних взірців», оскільки питання про вільні та умовно-вільні взірці розглядалося під час вирішення клопотання.

Зважаючи на положення частини 2 статті 269 ЦПК України та частини 2 статті 247 ЦПК України, суд вирішує питання про внесення виправлень (виправлення описки) у судовому рішенні без повідомлення учасників справи та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, вивчивши викладені у заяві аргументи та матеріали справи №443/1970/21 (провадження №2/443/24/22), доходить висновку, що заява не підлягає задоволенню виходячи з такого.

Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Ухвалою підготовчого засідання від 13.09.2022 у справі призначено судову почеркознавчу експертизу, а також, зокрема, визначено експертну установу для проведення цієї експертизи та встановлено відібрати у ОСОБА_1 експериментальні зразки його почерку та підпису. Крім цього, у прохальній частині зроблено покликання на документи та їхнє місцезнаходження за номером аркуша у справі, які за своєю природою є умовно-вільними зразками почерку та підпису (а.с.218-220).

Нормативно-правові акти, якими керувався суд.

Відповідно до частини 1 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки.

Згідно з приписами пункту 1.3. розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (далі Рекомендацій), для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

За змістом пункту 1.4. розділу І Рекомендацій у документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Нормою пункту 1.13. розділу І Рекомендацій встановлено, що достатність та якість наданих для проведення експертизи зразків почерку та підпису особи визначаються експертом у кожній конкретній експертній ситуації.

Мотиви, з яких суд дійшов висновків.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи сторонами не було надано суду вільних та умовно-вільних зразків почерку та підпису особи, яка ідентифікується ( ОСОБА_1 ). Водночас, матеріали справи містили два документи, які за своєю природою є умовно-вільними зразками почерку та підпису цієї особи, про що судом було зазначено в ухвалі.

Крім цього, з аналізу матеріалів справи, зокрема протоколу судового засідання від 13.09.2022 та технічного запису судового засідання від 13.09.2022 суд констатує, що при розгляді згаданого клопотання ним не зобов`язувалося сторону позивача надати вільні та експериментальні взірці почерку ОСОБА_1 , необхідні для проведення експертизи.

Суд зауважує, що експериментальні зразки почерку та підпису відбираються у особи, яка ідентифікується, судом у встановленому законом порядку, а вільні та умовно-вільні зразки в силу положень статей 12, 13 ЦПК України надаються суду сторонами. І лише за наявності об`єктивних обставин, які створюють перешкоди стороні для самостійного отримання вільних та умовно-вільних зразків, та лише за клопотанням цієї сторони, судом можуть бути такі витребувані.

Також, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що стороною позивача подано до суду документи, які містять підписи ОСОБА_1 , лише 21.10.2022, тобто після розгляду судом зазначеного вище клопотання.

Суд зазначає, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, а лише може усунути неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо) або неточності, що мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Виправлення, які просить внести сторона позивача в ухвалу підготовчого засідання від 13.09.2022 не усувають описки, а, по суті, змінюють зміст судового рішення, доповнюючи його обставинами, які не досліджувалися судом під час вирішення згаданого клопотання.

Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що у задоволення заяви слід відмовити.

Керуючись статтями 198, 247, 260, 261, 269 ЦПК України, суд

постановив:

Підготовче засідання у справі за заявою представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі підготовчого засідання Жидачівського районного суду Львівської області від 13.09.2022 по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів позики та розписок про одержання позики проводити без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відмовити у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі підготовчого засідання Жидачівського районного суду Львівської області від 13.09.2022 по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсними договорів позики та розписок про одержання позики.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Головуючий суддя А.І. Павлів