Справа № 619/1119/21
Провадження № 2/535/310/22
Ухвала

Іменем України

31 жовтня 2022 року,

смт Котельва,

Котелевський районний суд Полтавської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 619/1119/21,

найменування (ім`я) сторін:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

вимоги позивача: про визнання недійсними правочинів та витребування майна з чужого незаконного володіння,

представник позивача: ОСОБА_6

представники відповідачів: ОСОБА_7 , Халабурдін С.В.

Питання, що вирішується ухвалою.

ОСОБА_1 01.03.2021 звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом, у якому просить визнати недійсним свідоцтво про право власності, яке зареєстроване в реєстрі № 398 від 14.02.2017 на квартиру АДРЕСА_1 , видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніною Т.А.; визнати недійсним договір дарування зазначеної квартири, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; визнати недійсним договір іпотеки № 719 від 03.05.2017, укладений між ОСОБА_4 як іпотекодержателем та ОСОБА_3 як іпотекодавцем; витребувати з володіння ОСОБА_5 спірну квартиру.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.03.2021 справу № 619/1119/21 за вищевказаною позовною заявою розподілено судді Кононихіній Н.Ю.

Ухвалою судді від 05.04.2021 прийнято позовну заяву, провадження по справі відкрито за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді від 05.05.2021 задоволено заяву про самовідвід судді Кононихіної Н.Ю. та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.05.2021 справу № 619/1119/21 розподілено судді Остропільцю Є.Р.

Згідно з ухвалою суду від 07.05.2021 справу прийнято до провадження та призначено підготовче засідання, яке ухвалою від 02.02.2022 закрито, справу призначено для розгляду по суті. Ухвалою від 20.08.2021 за клопотанням представника позивача витребувано докази.

Розпорядженням Голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Дергачівського районного суду Харківської Полтавської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 18.07.2022 року справа № 619/1119/21 передана головуючому судді Нечипоренко І.М.

Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 19.07.2022 прийнято цивільну справу № 619/1119/21 та призначено до розгляду по суті на 18 серпня 2022 року, у яке позивач та представник адвокат Букін О.С. не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, про що свідчать телефонограма секретаря судового засідання та довідка про доставку SMS, оскільки з 18.07.2022 у Котелевському районному суді відсутні знаки поштової оплати, що підтверджено довідкою керівника апарату суду (а.с. 161,162, 163).

Від представника позивача адвоката Букіна Олексія Сергійовича 18.08.2022 засобами електронної пошти надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою (а.с. 165), внаслідок чого розгляд справи було відкладено на 06.09.2022, у яке представник позивача також не з`явився, направивши 06.09.2022 засобами електронної пошти заяву про відкладення у зв`язку з перебуванням у відрядженні в м. Чернівці (а.с. 174).

У зв`язку неявкою в судове засідання 06.09.2022 позивача та його представника розгляд справи було відкладено на 12.10.2022, у яке представник позивача, будучи належним чином повідомленим телефонограмою секретаря судового засідання (а.с. 178) не з`явився, причину неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 31.10.2022, про що позивач та його представник повідомлені телефонограмою (а.с. 180).

31 жовтня 2022 року позивач та представник у судове засідання не з`явилися, від адвоката Букіна О.С. надійшла заява 31.10.2022 засобами електронної пошти про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в іншій справі (а.с.181).

Перевіривши матеріали справи суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Системний аналіз зазначених вище норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Отже, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Суд зазначає про необхідність припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

01 лютого 2021 року між позивачем та адвокатом Букіним Олексієм Сергійовичем було укладено договір (б/н) про надання правової допомоги, за яким адвокат представляє клієнта з усіма правами (без обмежень), наданими законом позивачу.

Отже, у судові засідання 18.08.2022, 06.09.2022, 12.10.2022, 31.10.2022 представник позивача не з`явився без поважних причин, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про що зазначено вище.

Суд зазначає, що якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Крім того, за змістом ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Отже, представнику позивача було достовірно відомо про судові засідання, однак до суду він не з`явився, заяву про розгляд справи у його відсутність не подав, заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду також не подав.

У постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року (справа № 465/6555/16-ц), зазначено, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України). Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Суд зазначає, що представник позивача, який являється адвокатом, будучи обізнаними про можливість розгляду справи без його участі або в режимі відеоконференції, відповідних заяв не подавав, чим умисно затягує розгляд справи та позбавляє суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України).

Керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд

постановив:

Залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсними правочинів та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.М. Нечипоренко