Справа № 727/9065/22
Провадження № 2/727/1839/22
У Х В А Л А

про відмову у відстроченні сплати судового збору та залишення позову без руху

25 жовтня 2022 року

суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці М.Є.Бойко, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах адвокатом Бабічук Анастасією Степанівною, до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и в:

Позивачка звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якій одночасно із позовними вимогами просить суд відстрочити сплату ОСОБА_1 судового збору, посилаючись на те, що остання на даний час сплатила лише його частину в сумі 3000 грн, єдиним джерелом її доходу є аліменти у розмірі 3671,67 грн. та допомога від батьків, а тому решта судового збору у даній справі буде сплачена до моменту ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Спеціальним законом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір".

Згідно ст. 8 цього Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Основна умова, за якою може мати місце відстрочка чи розстрочка, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений суду достовірними доказами.

Таким чином, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

ОСОБА_1 не подала доказів того, що аліменти на утримання дітей є єдиним видом її доходу, та що розмір судового збору перевищує 5% розміру її річного доходу за попередній календарний рік. Нею також не надано даних про наявність рухомого чи нерухомого майна, рахунків у банківських установах, тощо, тобто, доказів на підтвердження свого майнового стану, що також враховується судом при ухваленні рішення про звільнення від сплати судового збору.

Наведені у позовній заяві підстави не можуть вважатися достатніми для відстрочення сплати судового збору, оскільки в жодній мірі не підтверджують майновий стан позивачки.

За таких обставин у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб .

З матеріалів позовної заяви вбачається, що судовий збір позивачкою сплачено у розмірі 3000 грн., тоді як його розмір, виходячи ціни позову 942531 грн., складає 9 425,31 грн., а тому ОСОБА_1 необхідно надати до суду платіжний документ, що підтверджує сплату нею судового збору у розмірі 6 425,31 грн.

Вимогами ч.1ст.185 ЦПК України визначено, що, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених у ст.175 і ст. 177 цього кодексу, постановляє ухвалу, у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи зазначене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху з наданням строку для усунення вказаних у цій ухвалі недоліків.

Керуючись ст.177 ЦПК України,Законом України «Про судовий збір»,

постановив :

Відмовити позивачу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах адвокатом Бабічук Анастасією Степанівною до ОСОБА_2 , про поділ майна подружжя, залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення ним недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала підлягає оскарженню в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Є.Бойко