ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6810/22
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"28" жовтня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В., перевіривши виконання вимог ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом висилення -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2022 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом висилення.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Позивачем не долучено квитанції по сплату судового збору та не подано документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З огляду на викладене, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн. за реквізитами, що розміщені на сайті Дарницького районного суду м. Києва.

Крім того, у порушення п.п. 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не зазначено: попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Частиною 5 статті 95 ЦПК України передбачено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, надані разом з позовною заявою в якості доказів документи не засвідчені належним чином, оскільки не містять дати їх засвідчення.

Представник позивача зазначає, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , на підставі договору дарування, посвідченого 27.12.2007. При цьому, представник позивача не додає до матеріалів позовної заяви інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, актуальну на час звернення до суду з позовною заявою або довідку з Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації (БТІ)».

В обґрунтування позовної заяви нормами права позивач, будучи власником квартири, посилається на ст.ст.150, 156 ЖК Української РСР та ст.ст.391, 405 ЦК України.

За змістом ст.391 ЦК України, позов про захист права власності подається з метою усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження своїм майном.

Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п.34 постанови №5 від 07 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» вказав, що оскільки право власності є абсолютним правом, яке включає право володіння, користування та розпорядження майном, якого ніхто не може бути позбавлений, крім випадків, передбачених законом, під час розгляду позовів про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, необхідно чітко розмежовувати правовідносини, які виникають між власником та попереднім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, попередніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї попереднього власника житла.

Відповідно до положень ст.405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

В позовній заяві, представник позивача обгрунтовує вимоги позову з посиланням на ст. 405 ЦК України та зазначає, що відповідачі не лише зареєстровані у квартирі, що належить позивачу, а й постійно в ній проживають, що не узгоджується із положеннями ст.405 ЦК України.

При цьому, зміст позовних вимог не викладено з зазначенням доказів що підтверджують обставини вказані в позові, з посиланням на способи захисту, визначені Законом.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені правові підстави позовних вимог, що позбавляє можливості з`ясувати предмет спору та межі доказування.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку на їх усунення. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом висилення- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Комаревцева Л.В.