Справа № 355/1882/18
Провадження № 2-р/355/5/22
У Х В А Л А

Іменем України

19 жовтня 2022 року Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Троценко Т. А.

за участю секретаря Ліберацької Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Баришівка Київської області заяву ОСОБА_1 про відвід судді Троценко Т.А. при розгляді заяви ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Баришівського районного суду Київської області від 21жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В:

14. 10. 2022 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про роз`яснення рішення Баришівського районного суду Київської області від 21 жовтня 2019 року у справі № 355/1882/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями розгляд даної заяви було визначено судді Троценко Т.А.

17 жовтня 2022 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про відвід судді Троценко Т.А. на підставі наявності у нього сумнівів у неупередженості та об`єктивності судді при вирішенні заяви ОСОБА_2 про роз`яснення рішення суду у зв`язку з тим, що головою Баришівського районного суду Київської області є Лисюк О. Д., який в силу своєї посади може здійснити адміністративний вплив на неї, і відносно якого він є заявником у кримінальному провадженні, яке перебуває на розгляді у ВАКС України.

У доповненні заяви про відвід ОСОБА_1 зазначив, що суддя призначила розгляд заяви про роз`яснення рішення у дуже короткий термін, на 20. 10. 2011 року, що підтверджує факт впливу на неї голови суду, оскільки останній точно знає, що він буде відсутній на розгляді заяви у зв`язку із зайнятістю в іншій справі за його позовом до ОСОБА_2 .

Розглянувши подану заяву суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Судом встановлено, що в заяві про відвід судді Троценко Т.А. містяться образливі висловлювання на адресу голови Баришівського районного суду Київської області Лисюка О.Д., які не відповідають стилю спілкування у діловому мовленні, що використовується в офіційному спілкуванні (між установами, окремою особою і установою, між посадовими особами тощо), по своїй суті виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що неприпустимо при оформленні даної заяви.

Дії ініціатора поданої заяви суд розцінює як прояв неповаги до суду, а подання такої заяви вважає зловживанням заявником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Частина 3 ст. 44 ЦПК України передбачає, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За таких обставин суд вважає за необхідне повернути заяву про відвід судді Троценко Т.А. заявнику ОСОБА_1 .

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК суд розглядає заяву про роз`яснення рішення в порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження, тож заяву ОСОБА_2 про роз`яснення судового рішення було призначено у межах термінів, передбачених ЦПК України.

При цьому суд вважає зазначити, що повернення заяви про відвід судді Троценко Т.А. не перешкоджає повторному зверненню із відповідною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст.44 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Троценко Т.А. при розгляді заяви ОСОБА_2 про роз`яснення рішення Баришівського районного суду Київської області від 21жовтня 2019 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі і гідності, спростування недостовірної інформації - повернути.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із відповідною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду .

Суддя Баришівського районного суду Т. А. Троценко