Справа №694/1079/22
провадження № 2-з/694/20/22
У Х В А Л А

Іменем України

21.10.2022 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Сакун Д.І.,

з участю секретаря судового засідання Матвієнко А. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Звенигородського районного суду Черкаської області клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК» (, Київська області, м. Біла Церква, вул. Вокзальна, 22-а) про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК» ( 09100, Київська область, м.Біла Церква, вул. Вокзальна 22А, код ЄДРПОУ, тел. 14) про стягнення заборгованості по заробітній платі,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Звенигородського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК» про стягнення заборгованості по заробітній платі.

20.10.2022 відповідач ТОВ «ЛВК-МІЛК» подало до суду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, в якій просив скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 29.09.2022 по справі № 694/1079/22, якою накладено арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК», що знаходяться на його розрахункових рахунках в межах заявленої до стягнення суми боргу в розмірі 119738,11 грн.

В обґрунтування заяви ТОВ «ЛВК-МІЛК» вказало, що на виконання вказаної ухвали Головним державним виконавцем ВДВС у м. Біла Церква було відкрито виконавче провадження та винесено постанову про арешт коштів на рахунках товариства. Арешт накладено на розрахункові рахунки у ПАТ «Банк ВОСТОК» та АТ КБ «Приватбанк». Враховуючи, що позов ОСОБА_1 в повному обсязі забезпечено наявністю коштів на рахунку у ПАТ «Банк ВОСТОК», відповідач просив скасувати арешт на розрахунковому рахунку у АТ КБ «Приватбанк».

Позивачкою подане заперечення проти вказаного клопотання, яке обґрунтоване тим, що відповідачем не надано доказів відкриття виконавчого провадження, відповідач не звертався з заявою до державного виконавця про скасування даного арешту.

У судове засідання сторони не з`явилися, були повідомлені належним чином.

З огляду на положення ст. 158 ЦПК України, яка не передбачає обов`язкової присутності учасників справи при вирішенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд вважає за можливе розглянути подане клопотання за відсутності учасників справи.

Розглянувши клопотання про скасування заходів забезпечення позову, дослідивши матеріали даної справи, суд приходить до наступного висновку.

Встановлено, що ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 29.09.2022 по справі № 694/1079/22, частково задоволено заяву позивача якою накладено арешт на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК», що знаходяться на його розрахункових рахунках в межах заявленої до стягнення суми боргу в розмірі 119738,11 грн. Вказана ухвала в апеляційному порядку не оскаржена.

Як вбачається зі змісту вказаної ухвали, суд приймаючи рішення про вжиття заходів забезпечення позову, виходив із того, що предметом пред`явленого позивачем позову є стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки

розрахунку при звільненні у сумі 119738,11 грн., з яких 53638,11грн. заборгованість по заробітній платі та компенсація за невикористану відпустку і 66100,00грн. середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні), в той час як невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду в майбутньому, оскільки відповідач може самостійно розпорядиться грошовими коштами, які обліковуються на його рахунках. На підтвердження обґрунтованості заявленого способу забезпечення позову заявником надано до суду відомості з відкритого реєстру, відповідно до якого відповідач має значний податковий борг у розмірі 1826522,81грн.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2, 4, 7 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу. Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Отже, при поданні заяви про скасування заходів забезпечення позову не достатньо послатись на диспозицію відповідної норми процесуального права. Заява повинна бути належним чином мотивована, а її доводи - підтверджені. Не може бути задоволено клопотання про скасування заходів забезпечення позову, якщо заявник не надав докази, які б свідчили про те, що вжиті заходи забезпечення позову призвели до наслідків, не передбачених цим Кодексом.

Разом з тим відповідачем не надано до суду доказів відкриття виконавчого провадження та постанови про арешт коштів боржника, а надано лише довідку ПАТ «Банк ВОСТОК», з якої не вбачається можливим встановити на виконання якого саме виконавчого документу накладено арешт на грошові кошти, крім того сума на яку накладено арешт є відмінною від суми боргу в межах якої накладено арешт ухвалою про забезпечення позову. Також надано довідку АТ КБ «Приватбанк» з якої взагалі не вбачається, що накладено арешт на розрахунковий рахунок відповідача, а вказана лише сума коштів на рахунку.

Крім того суд зазначає, що ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 29.09.2022 по справі № 694/1079/22 не накладався арешт на конкретні рахунки відповідача, а накладено арешт на грошові кошти в межах предмету позову. Відповідач не

позбавлений можливості звернутися з відповідною заявою до державного виконавця чи оскаржити його дії у передбачений законом спосіб.

В судовому засіданні встановлено, що на даний час Звенигородським районним судом не завершено розгляд цивільної справи №694/1079/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК» про стягнення заборгованості по заробітній платі. Предметом спору у даній справі є: грошові кошти в розмірі 119738,11 грн.

Вирішуючи питання про скасування заходів забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки заявника, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із скасуванням відповідних заходів. Суд також зобов`язаний враховувати обставини, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, та зазначені ним докази, що підтверджують кожну обставину.

З матеріалів справи не вбачається об`єктивних доказів того, що обставини, які стали підставою для вжиття заходів забезпечення позову, припинилися та змінилися. Враховуючи, що на даний час між сторонами фактично продовжує існувати спір, що вирішується в даній справі, а також беручи до уваги, що предмет спору не змінився, а розгляд справи не завершений, з метою запобігання можливого утруднення виконання рішення суду, суд не знаходить правових підстав для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Суд також враховує, що у випадку скасування заходів забезпечення позову, спір який існує на даний час між сторонами може бути взагалі не вирішений, а спірними коштами, які обліковуються на рахунках відповідач може самостійно розпорядитися, що унеможливить виконання рішення суду, відтак доходить до висновку, що підстави для скасування заходів забезпечення позову відсутні.

Суд звертає увагу, що тривалість розгляду справи в суді та не можливість відповідача використовувати кошти на які накладено арешт, не є підставою для скасування тих заходів, які вжито з метою виконання рішення суду по суті позовних вимог, а приймаючи до уваги те, що предметом спору у даній справі є стягнення заборгованості по заробітній платі і арешт накладено в межах заявленої до стягнення суми, вважає, що обраний вид забезпечення позову є співмірним із заявленими позовними вимогами.

Враховуючи встановлені обставини та те, що цивільна справа по суті не розглянута, а заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер, суд приходить до висновку, що скасування заходів забезпечення позову є передчасним та підстав для скасування заходів забезпечення позову на цій стадії немає, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

При цьому суд роз`яснює, що згідно ч. 6 ст.158ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 158, 260-261, 263, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛВК-МІЛК» про скасування заходів забезпечення позову - відмовити.

Роз`яснити ТОВ «ЛВК-МІЛК», що відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складення повного тексу судового рішення.

Якщо ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, учасник справи має право на поновлення строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена та підписана 21.10.2022.

Суддя Д.І.Сакун