РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/1426/22

Провадження № 2/293/456/2022

20 жовтня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

09.09.2022 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до територіальної громади в особі Оліївської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визнати поважними причини пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Вишпіль, Черняхівського району Житомирської області померла баба позивача ОСОБА_2 .

Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема земельну ділянку (пай), яка розташована на території Зороківської сільської ради (нині Оліївської сільської ради) Житомирського району Житомирської області.

За життя ОСОБА_2 12.10.2011 склала заповіт, зареєстрований у реєстрі за №13210, посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу, яким заповіла все своє майно ОСОБА_1 .

Для оформлення спадщини позивач 12.08.2022 звернувся до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. з заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , однак, їй постановою нотаріуса від 12.08.2022 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті баби ОСОБА_2 з підстав пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач вказала, що вона не прийняла спадщину у шестимісячний строк після смерті баби ОСОБА_2 , з тих підстав, що вона проживає та працює в Республіці Польща з 2013 року. Під час приїзду в Україну у травні 2022 року вона дізналася, що покійна бабуся зробила заповіт на все належне їй майно на її користь. Даний заповіт з усіма документами знаходився у її сестри, яка чекала поки вона повернеться в Україну та оформить спадщину. Дізнавшись про існування заповіту позивач звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено вказаною вище постановою. У встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач не мала можливості звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з тих причин, що не знала про існування заповіту на її користь, проживала та працювала за межами України, приїздила зрідка, а після пандемії COVID-19 приїздити стало ще складніше. Про заповіт дізналась лише навесні 2022 року поза межами шестимісячного строку для прийняття спадщини.

В зв`язку з цим, позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою від 14.09.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження в цивільній справі та призначив справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання суд призначив на 10:00 год. 04.10.2022 (а.с.27).

04.10.2022 сторони в підготовче судове засідання не з`явились, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності. Представник відповідача з в своїй заяві зазначив, що з приводу задоволення позовних вимог покладається на розсуд суду, враховуючи сталу позицію Верховного суду щодо підстав для визначення додаткового строку від 26.01.2022 по справі №525/1067/20 (а.с.29-38).

Враховуючи, що спір між сторонами не врегульовано, 04.10.2022 суд постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 14:00 год. 20.10.2022 (а.с.40)

20.10.2022 сторони в судове засідання не з`явились. Від представника позивачки надійшла до канцелярії суду заява, в якій просить розгляд справи провести за відсутності позивача та представника, позовні вимоги просить задовольнити.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Вишпіль Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26.08.2020, виданим виконавчим комітетом Вільської сільської ради Черняхівського району Житомирської області (а.с.11).

Відповідно до заповіту від 12.10.2011, посвідченого приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтак В.Я., зареєстрованого в реєстрі за №13210 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка с.Вишпіль, Черняхівського району Житомирської області на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження, що все її майно, яке буде належати їй на день смерті, з чого б воно не складалось та де б воно не знаходилось вона заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.12).

Згідно свідоцтва про народження сері НОМЕР_2 від 21.02.2002 ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.8).

Свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 , видане Зороківською сільською радою Черняхівського району 03.09.1963, свідчить про те, що ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 . ЇЇ батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (а.с.9).

Із свідоцтва про укладення шлюбу вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уклали шлюб 22.01.1983. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_8 (а.с.9).

11.02.1995 зареєстровано шлюб між ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 (а.с.10).

Із зазначених свідоцтв про народження та про укладення шлюбу вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є бабою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до довідки Оліївської сільської ради Житомирського району Житомирської області від 12.08.2022 №259 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 дійсно на день смерті була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Крім ОСОБА_2 в даному будинку ніхто не був зареєстрований (а.с.13).

Постановою державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчука В.І. - ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті баби ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 баби ОСОБА_2 , в порядку та строк встановлений чинним законодавством (а.с.14).

Із копії паспорту громадянина України для виїзду за кордон, виданого 04.06.2013 на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вбачається, що вона неодноразово, починаючи з 2013 року перетинала кордон України в Республіку Польща, прийнята на тимчасовий консульський облік в Республіці Польща з 28.12.2018, що підтверджує покази позивачки про те, що вона в період після відкриття спадщини ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала за кодоном (а.с.15-20).

Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №2090535 від 12.07.2004 ОСОБА_2 є власницею земельної ділянки площею 2,50 га на території Зороківської сільської ради (а.с.21).

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

З приводу поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачем, судом зазначається наступне.

Так, за змістом ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті баби вона пропустила з тих причин, що вона з 2013 проживає та працює в Республіці Польща. Під час приїзду в Україну у травні 2022 року їй стало відомо, що покійна бабуся ОСОБА_2 зробила заповіт на все належне їй майно на її користь. Даний заповіт з усіма документами знаходився у її сестри, яка чекала, поки вона повернеться в Україну. З 2013 року позивач зрідка приїздила в Україну, а після пандемії COVID-19 приїхати стало ще складніше. Про існування заповіту на її користь вона дізналася вже після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З вказаного приводу варто зазначити, що постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори.

Так, у зазначеній постанові наголошується, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Окрім того, досліджуючи правовий висновок, викладений у постанові ВС від 26.01.2022 по справі №525/1067/20, провадження №61-10435 св21, на який посилається представник відповідача, суд зазначає, що він також містить посилання на практику судів касаційної інстанції щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, серед яких - необізнаність спадкомців про наявність заповіту.

Разом з тим, згідно положень статті 63 Закону України "Про нотаріат" в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Суд приймає до уваги доводи позивачки про те, що не мала об`єктивної можливості подати заяву про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки проживала та працювала за межами України та крім того не знала про наявність заповіту, складеного на її користь.

З огляду не вище викладене, вказані позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_11 після баби ОСОБА_2 суд визнає такими, що завдавали істотних труднощів для подачі нею заяви про прийняття спадщини та вважає їх поважними, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а тому задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Враховуючи те, що позивач не просить стягнути з відповідача понесені ним судові витрати, суд вважає за можливе судові витрати понесені позивачем залишити за нею, тому не стягує їх з відповідача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Вишпіль Черняхівського району Житомирської області та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті терміном на 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО