ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/425/22
провадження № 2/753/3471/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" вересня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

з секретарем Уляницькою М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги,

в с т а н о в и в:

11 січня 2022 року комунальне підприємство з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвалою суду від 25 січня 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання на 23 лютого 2022 року.

23 лютого, 7 червня, 21 червня, 21 липня 2022 року сторони в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник позивача при поданні позовної заяви просив проводити розгляд справи за його відсутності.

7 червня 2022 року до суду від ОСОБА_1 надійшла заява в якій остання зазначає, що вона не є власницею квартири по якій виникла заборгованість, а саме за адресою: АДРЕСА_1 та не має на даний час жодного правового відношення до вказаного об`єкту нерухомого майна. Одночасно зазначила, що її зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання є наступна адреса: АДРЕСА_2 .

Згідно відповіді з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» ОСОБА_1 не значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_1 .

21 липня 2022 року ухвалою Дарницького районного суду м. Києва визнано обов`язковою явку представника позивача - комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» в судове засідання призначене на 2 вересня 2022 року.

5 серпня та 2 вересня 2022 року ОСОБА_1 направила на адресу суду заяву про застосування строків позовної давності.

23 серпня 2022 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому остання просить відмовити в задоволенні позову.

2 вересня 2022 року сторони в судове засідання не з`явились. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Судом повторно визнано обов`язковою явку представника позивача - комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-сервіс». Розгляд справи відкладено на 22 вересня 2022 року.

Відповідно до п. 2 ч. 8 с. 128 ЦПК Укпаїни днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

Позивачу на електронну адресу, зазначену у позовній заяві направлялись судові повістки, які були доставлені, про що свідчать довідки про доставку електронного листа (61, 88) .

22 вересня 2022 року сторони повідомлені належним чином про розгляд справи до суду не з`явились, причини неявки не повідомили.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність, розумність строків розгляду справи судом, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

За положеннями статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваними судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (стаття 13 ЦПК України).

За правилами цивільного судочинства учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (статті 43, 44 ЦПК України).

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Ухвалами суду від 21 липня та 2 вересня 2022 року, явку представника позивача - комунального підприємства з експлуатації та ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» було визнано обов`язковою для надання суду пояснень, щодо обґрунтування пред`явлених вимог.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Аналізуючи вищевикладене, беручи до уваги підстави для залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою представника позивача, що перешкоджає подальшому розгляду справи, а також розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду. Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, оскільки окремі обставини щодо розгляду справи підлягають з`ясуванню у судовому засіданні.

Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Отже ураховуючи, що позивач, який належним чином повідомлявся про розгляд справи, явка якого двічі визнана обовзковою, не з`явився в судове засідання, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

Керуючись ч. 1 ст. 44, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, статтями 259, 268, 272 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

позовну заяву комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.С. Гусак