Справа № 216/322/18
Провадження 2-з/216/75/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року м. Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Бутенко М. В.

за участю секретаря Кравець А.С.

без участі сторін та без застосування технічного запису

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника КП «Криворізьке РБТІ ДОР» Антона Ільченка про скасування заходів забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Центрально-міського райсуду м. Кривого Рогу перебувала цивільна справа № 216/322/18 за заявою виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті ради заінтересовані особи: КП ДОР «Криворізьке БТІ», Перша Криворізька державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради.

В процесі розгляду справи, ухвалою суду від 04.05.2018 року, за заявою представника заявника по справі виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті ради, було накладено арешт на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_1 . Ухвалу суду про забезпечення позову не було оскаржено.

Ухвалою суду від 22.10.2018 року було задоволено заяву представника позивача про призупинення провадження у справі № 216/322/18 пров. 2-о/216/40/18 за заявою виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті ради заінтересовані особи: КП ДОР «Криворізьке БТІ», Перша Криворізька державна нотаріальна контора про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради, до закінчення досудового розслідування за № 30001021, розпочатого 18.05.2018 року за фактом заволодіння чужого майна шляхом обману (шахрайство) за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

25.11.2019 року, через канцелярію суду, до матеріалів справи надійшла заява представника виконкому Ослюка В.І. про відновлення провадження по справі, до якого було додано копію постанови про закриття кримінального провадження.

Крім цього, раніше, до матеріалів справи було надано заяву голови Центрально-міської районної у місті ради С.В. Нєженцева, про залишення заяви без розгляду.

Ухвалою суду від 26.11.2019 року, за заявою представника заявника по справі виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті ради, заяву було залишено без розгляду. Ухвала не була оскаржена, набрала чинності 12.12.2019 року. Питання скасування заходів забезпечення позову представником сторони позивача перед судом не ставилося.

22.06.2021 року, представник ОСОБА_1 адвокат Шаповалов І.В. звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, до заяви додано тільки документи представництва адвоката Шаповалова І.В. від імені ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 23.06.2021 року, заяву представника ОСОБА_1 адвоката Шаповалова Ігоря Володимировича про скасування заходів забезпечення позову було повернуто заявнику, та роз`яснино про право звернутись до суду з позовом в загальному провадженні про скасування арешту майна.

07.07.2021 року, представник ОСОБА_1 адвокат Шаповалов І.В. повторно звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, до заяви додано тільки документи представництва адвоката Шаповалова І.В. від імені ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 12.07.2021 року заяву представника ОСОБА_1 адвоката Шаповалова Ігоря Володимировича про скасування заходів забезпечення позову повторно було повернуто заявнику, та роз`яснено про право звернутись до суду з позовом в загальному провадженні про скасування арешту майна.

Дана ухвала суду була оскаржена ОСОБА_1 , але постановою Дніпровського апеляційного суду , апеляційну скаргу було залишено без задоволення.

10.10.2022 року, до суду було подано клопотання начальника КП «Криворізьке РБТІ ДОР» Антона Ільченка про скасування заходів забезпечення позову, яку обґрунтовує наступним чином: до КП «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради» звернулась громадянка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із заявою, в якій просить клопотати перед Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області про скасування заходів забезпечення позову, у виді арешту квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , застосованих ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.05.2018 у справі № 216/322/18. Відповідно до заяви, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі договору купівлі-продажу р-р № 383 від 02.04.2018, на праві приватної власності є законним набувачем та власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 . На теперішній час, ОСОБА_1 позбавлена можливості володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Дослідивши доводи клопотання про скасування заходів забезпечення доказів, оглянувши матеріали справи № 216/322/18, суд прийшов до наступного.

Забезпечення позову - це вжиття судом, в провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом про присудження, реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Заходи забезпечення позову, за своєю правовою суттю - є гарантією забезпечення інтересів позивача у майбутньому при реалізації судового рішення.

Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі.

Заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

З аналізу наведених положень вбачається, що правовий інститут скасування заходів забезпечення позову передбачає зняття застосованих судом обмежень, покликаних забезпечити можливість виконання судового рішення, у випадку зміни ситуації в порівнянні з тією, що існувала при застосуванні таких обмежень, коли в результаті такої зміни потреба в застосованих обмеженнях припинила своє існування. В той же час помилковість, незаконність чи безпідставність з точки зору учасника процесу застосування заходів забезпечення позову не є такими обставинами в розумінні передбаченої процесуальним законом процедури скасування забезпечення позову, а лише можуть слугувати підставою для оскарження судового рішення до суду вищої інстанції, для чого чинним законом передбачена процедура апеляційного та касаційного оскарження судового рішення.

Відповідно до ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається у судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Ухвалу про скасування заходів забезпечення позову або про відмову у скасуванні забезпечення позову може бути оскаржено. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти.

При цьому, із клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

Повертаючись до клопотання, яке розглядається, суд прийшов до переконання про те, що заходи забезпечення позову стосуються речового права власника майна, об`єкт обтяження належить на праві власності ОСОБА_1 , третя особа, жодним чином не наводить мотиви необхідності скасування заходів забезпечення позову, та яким чином обраний захід порушує її права.

Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинства здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 84 цього Кодексу учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами - будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Враховуючи наведене, суд прийшов до висновку, що у клопотанні третьої особи про скасування заходів забезпечення позову відсутні будь-які дані, які б свідчили про наявність підстав передбачених ст. 158 ЦПК України, а відтак клопотанні третьої особи не є вмотивованим , а тому у такому необхідно відмовити.

Відповідно до ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. ст. 12, 76-80, 158, 260, 261, 354, пункту 3 розділі ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання начальника КП «Криворізьке РБТІ ДОР» Антона Ільченка про скасування заходів забезпечення позову по справі № 216/322/18 - відмовити.

Копію ухвали надіслати заявникові.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя М. В. БУТЕНКО