У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2022 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , в особі адвоката Ракущинець Андрія Андрашовича до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "ФінансТраст Груп", ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "ФінансТраст Груп", ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно п.п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21.08.2014 № 358.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру, так позивач просить суд: витребувати від ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на його користь:

об`єкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 ,

земельну ділянку з кадастровим номером :05:001:0134,

шляхом повернення сторін в попередній стан, а саме припинення речових прав власності ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , земельну ділянку :03:005:0361 та набуття ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) речових прав власності на обєкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , земельну ділянку :03:005:0361.

Таким чином ціна позову має відповідати вартості вказаних об`єктів нерухомого майна, а саме обєкту незавершеного будівництва житлового будинку та земельної ділянки.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем визначено та відповідно ним сплачено судовий збір в розмірі 1 275,00 грн. При цьому позивач вказує на те, що ним визначено вказану суму, як 1% від вартості майна, яке витребовується від ОСОБА_2 , і яке вказано в п. 2.1 Договору купівлі-продажу від 08.07.2016р. При цьому позивачем визначено ціну позову -127 500 грн.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище Постанови, оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом із тим, слід зазначити, що позивачем до позовної заяви не надано підтвердження саме дійсної вартості майна станом на день звернення із даним позовом до суду. Натомість на визначення вартості майна позивач посилається на договір купівлі-продажу 2014 року.

Враховуючи вищевикладене, слід звернути увагу позивача, на те, що ціна позову має бути визначена виходячи з суми дійсної вартості спірного нерухомого майна, на час звернення до суду, однак висновок про оцінку нерухомого майна в матеріалах позовної заяви відсутній.

В той же час відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2022 року становить 2481 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 2ст. 4 Закону України "Про судовий збір"за подання фізичною особою позову майнового характеру судовий збір складає 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 992,40 грн. на 2022 рік) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (що складає 12 405,00 грн. на 2022 рік).

Враховуючи, що на момент пред`явлення позову встановити точну вартість спірного майна, згідно матеріалів позовної заяви, неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, суд попередньо визначає розмір судового збору в розмірі 12000,00 грн. та з врахування сплаченого судового збору в розмірі 1 272,00 грн., та позовних вимог, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 10 725 гривень.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0007493 ; Кодкласифікації доходів бюджету: 22030101.

Згідно роз`яснень, наданих у п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ЦПК України. У зв`язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

При обґрунтуванні позовних вимог, ОСОБА_1 , зазначає, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 64647522 від 29.07.2016р. за запитом про майно, яке належить позивачу у справі, встановлено, що за ним зареєстровано: обєкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :05:001:0134 - обєкт, щодо якого поданий даний позов; садовий будинок за адресою Ужгородський район, с. Оноківці, СТ «Доманинська реформа», РПВН 11358898 площею 36,5 кв.м; квартира в АДРЕСА_4 .

Так, на підтвердження вказаному до позовної заяви додано Інформаційна довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майно щодо суб`єкта, від 29.07.2016 року, зі змісту якої вбачається, що власником об`єктів нерухомого майна, а саме: об`єкту незавершеного будівництва, житлового будинку, земельної ділянки з кадастровим номером :05:001:0134, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , на праві приватної власності належать ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Разом із тим, зі змісту доданої до матеріалів позовної заяви Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майно щодо суб`єкта, від 23.06.2022 року, вбачається, що відсутні відомості щодо наявності у позивача або інших осіб права власності на об`єкт незавершеного будівництва, житлового будинку, та земельної ділянки з кадастровим номером :05:001:0134, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 .

Натомість, вказаний витяг в розділі «Відмітка про перенесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно» містить відомості щодо наявного обтяження: заборона на нерухоме майно.

Вказане свідчить про відсутність в матеріалах справи актуальної інформації щодо права власності на спірні об`єкти нерухомого майна. На підтвердження доводів позивача, про те що на момент звернення до суду, за ним зареєстровано об`єкт незавершеного будівництва - житловий будинок, за адресою: АДРЕСА_2 , розташований на земельній ділянці з кадастровим номером :05:001:0134, об`єкт, щодо якого поданий позов, як це вказано у позовній заяві, жодних доказів до матеріалів позовної заяви не додано.

При цьому слід зазначити, що відповідно до п.4 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Згідно прохальної частини позовної заяви позивач просить: «Витребувати від ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) об`єкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , земельну ділянку з кадастровим номером :05:001:0134, шляхом повернення сторін в попередній стан, а саме припинення речових прав власності ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , земельну ділянку :03:005:0361 та набуття ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) речових прав власності на об`єкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , земельну ділянку :03:005:0361».

Так, заявляючи вимогу про витребування у відповідача об`єкту незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , в той же час просить про припинення речових прав власності ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 , та набуття ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) речових прав власності вже на об`єкт незавершеного будівництва - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 .

Таким чином, позивачу слід привести у відповідність позовні вимоги. Оскільки зі змісту позовної заяви вбачається що спір стосується саме об`єкту незавершеного будівництва, тоді як позивач просить припинення речових прав відповідача саме на житловий будинок.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду.

Так, на підтвердження доводів позовної заяви позивачем додано документи, а саме належним чином їх завірені копії, серед яких Договір купівлі-продажу предмета іпотеки іпотекодержатилем від свого імені від 07.07.2016 року, а також Договір купівлі-продажу від 08.07.2016 року, на які містяться посилання в позовній заяві. Однак через неналежну якість виготовлених копій вказаних Договорів, неможливо встановити повністю їх зміст, частина тексту відсутня. З огляду на викладене позивачу слід надати до суду вказані копії документів належної якості.

Наведене дає підстави для однозначного висновку про те, що позовна заява надійшла до суду без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст.185 ЦПК України, суддя,встановивши,що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі адвоката Ракущинець Андрія Андрашовича до ОСОБА_2 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: товариство з обмеженою відповідальністю "ФінансТраст Груп", ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош