У Х В А Л А

щодо прийняття позовної заяви

17.10.2022 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду

Вінницької області Шепель К.А.,

ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу, -

у с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 13 жовтня 2022 року звертається до суду з цією позовною заявою, в якій просить: стягнути з відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на його користь 292548,80 грн суму боргу та судові витрати. Також просить витребувати з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Жмеринці Жмеринського району Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький) копію актового запису про реєстрацію шлюбу відповідачів ОСОБА_2 з ОСОБА_3 в період з 2010 по 2016 роки. Окрім цього, позивач подав клопотання про забезпечення даного позову шляхом накладення арешту на 1/2 частину магазину " ІНФОРМАЦІЯ_1 " за адресою по АДРЕСА_1 , загальною площею 524,2 кв.м., який зареєстрований на праві спільної часткової власності за відповідачем ОСОБА_3 та заборонити іншим особам вчиняти будь-які дії щодо вказаного нерухомого майна.

Ознайомившись з позовною заявою, вважаю, що вона не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, і її слід залишити без руху з огляду на таке.

Згідно з вимогами статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема, найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем в межах пред`явлених позовних вимог солідарно до вказаних відповідачів з наведених підстав вчинення договору позики в інтересах їх сім`ї, не викладено обґрунтування й не зазначено доказів перебування останніх у зареєстрованому шлюбі.

При цьому, заявлене у резолютивній частині позову клопотання про витребування доказів не містить всупереч вимогам частини другою статті .84 ЦПК України викладення підстав, з яких випливає, що цей доказ має вказаний відділ ДРАЦС, зокрема, що саме у ньому здійснювалась реєстрація шлюбу даних осіб, обставини чого не є безумовними з урахуванням вказівки неточного періоду його вчинення, а також не зазначено вжиті позивачем заходи для отримання цих доказів самостійно в межах прав учасника та не наведено підтверджень вжиття таких заходів та/або причини неможливості самостійного отримання потрібного доказу.

За заявленим предметом позову суд не наділений повноваженнями збирати докази з власної ініціативи.

У поданій позовній заяві вказані вимоги закону не знайшли свого відображення.

Конституцією України, кодексами, законами передбачено право громадян, юридичних осіб на судовий захист своїх порушених, оспорюваних або таких, що не визнаються, прав.

Захист та відновлення прав відбувається не автоматично, а виключно за зверненням особи, до якого нормами процесуального права висуваються певні вимоги. Наприклад, принцип диспозитивності цивільного судочинства полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, позовна заява це перший документ по суті, в якому позивачем викладаються вимоги до відповідача, обґрунтування цих вимог, посилання на докази, які підтверджують позицію позивача. Нормами ЦПК України передбачені вимоги до форми та змісту позову, недотримання яких затягне вирішення спору, тому правильність складення позову допоможе в подальшому позивачеві обрати правильну стратегію та допоможе визначитися зі способом захисту.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановити певні обмеження права осіб на доступ до суду; такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати самої сутності цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення від 28 травня 1985 року у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства», пункт 96 Рішення від 13 лютого 2001 року у справі «Кромбах проти Франції»).

Згідно з положеннями статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вважаю, що способом усунення недоліків позовної заяви є її подача у новій редакції з урахуванням зауважень, викладених у цій ухвалі.

Керуючись статтями 175, 185 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення боргу - залишити без руху, надавши позивачеві строк тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачеві, що коли він відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала не може бути оскаржена.

Суддя Костянтин ШЕПЕЛЬ