Справа №464/2154/22
пр № 2/464/1480/22
У Х В А Л А

12 жовтня 2022 року суддя Сихівського районного суду м.Львова Теслюк Д.Ю., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя,

в с т а н о в и в:

у провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю та поділ майна подружжя.

Ухвалою судді від 03.10.2022 залишено без руху зустрічну позовну заяву та надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, а саме сплати судового збору.

11.10.2022 року від позивача ОСОБА_1 до суду надійшла заява про усунення недоліків зустрічної позовної заяви, в якій останній просить відстрочити сплату судового збору, або звільнити його від сплати такого у зв`язку із важким матеріальним становищем. У заяві зазначив, що він не працює тривалий час, займається волонтерством. На обґрунтування свого клопотання, ОСОБА_1 долучив витяг із трудової книжки і копію подяки від директора Львівського міського центру соціальних служб за його участь у волонтерстві.

Перевіривши доводи заяви позивача за зустрічним позовом ОСОБА_1 , приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. ст. 10, 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, єдиною підставою для звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом її майнового стану.

В обґрунтування поданого клопотання про відстрочення чи звільнення від сплати судового збору, позивачем ОСОБА_1 додано копію трудової книжки, а також копію подяки.

Разом з тим, подані документи не можуть слугувати доказом його майнового стану.

Натомість, підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо. Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Така позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 08 вересня 2021 року у справі № 221/6875/19.

Окрім цього, згідно із правовою позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 30.09.2022 у справі №464/9030/21, документами, які характеризують майновий стан, наприклад, можуть бути довідки про доходи (зокрема і фіскальних органів), про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка фіскального органу про перелік розрахункових та інших рахунків, тощо.

Звільнення від сплати судового збору здійснюється на розсуд суду та не є його обов`язком.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Разом з тим, жодних інших доказів щодо свого майнового стану, а відтак і неможливості сплати судового збору позивачем суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору чи звільнення від сплати такого, слід відмовити.

Таким чином, з врахуванням вищенаведеного, позивачу ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір в розмірі 9 000 грн., що відповідає 1% ціни зустрічного позову.

Частиною 1 статті 185 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача, надавши строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 185, ст. ст. 260, 261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору чи відстрочення сплати судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя - залишити без руху.

Про залишення позовної заяви без руху повідомити позивача та надати строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк, зустрічна позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Теслюк Д.Ю.