ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7482/22
провадження № 2/753/5435/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2022 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С. вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором про надання послуг,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором про надання послуг.

Вказану позовну заяву було передано до провадження судді Мицик Ю.С. у відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 02.08.2022 року дану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків не більше ніж десять днів з дня отримання копії ухвали.

Копію зазначеної ухвали позивачу було направлено 11.08.2022 року на його електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена в позовній заяві.

Згідно довідки про доставку електронного листа документ доставлено до електронної скриньки 11.08.2022 о 15 год. 53 хв. 04 сек.

Крім того, копію зазначеної ухвали суду позивачем отримано особисто в приміщенні суду 26.09.2022, що підтверджується розпискою від 26.09.2022, яка міститься в матеріалах справи.

Отже, встановлений судом десятиденний строк сплив 07.10.2022.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

При цьому слід звернути увагу, що судом був визначений максимальний строк для усунення недоліків позову, який встановлений законом.

Разом з тим, позивач лише 12.10.2022 направив через «Електронний суд» до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви з додатками до неї.

Згідно змісту ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Згідно з положеннями ч.ч.1 та 2 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В заяві про усунення недоліків позовної заяви, позивач просить поновити процесуальний строк на виконання вимог ухвали, обґрунтовуючи тим, що він отримав копію ухвали у справі лише 26.09.2022. При цьому в проміжку часу з 27.09.2022 по 05.10.2022 позивач не зміг усунути недоліки позовної заяви з огляду на перевантаженість зайнятістю в інших судових та кримінальних провадженнях. Фактично, позивач здійснював процесуальну діяльність з 27.09.2022 по 05.10.2022 по 09-14 годин щодня, що призвело до його знесилення та безсоння, значно погіршило стан його здоров`я. Також зазначає, що витратив багато часу на підготовку позовної заяви в новій редакції та у зв`язку з поганим почуттям та перевтомою, загостренням хронічних хвороб на фоні послаблення організму. В подальшому, позивач намагався особисто подати до канцелярії суду заяву про усунення недоліків з додатками до неї 11.10.2022, однак в той день не зміг оскільки йому стало відомо, що канцелярія суду не приймає документи і що їх можливо направити на електронну адресу суду або через систему «Електронний суд». У зв`язку з масовими атаками Російської Федерації 10.10.2022 та 11.10.2022 позивач зміг лише 12.10.2022 через систему "електронний суд" подати заяву про усунення недоліків разом з додатками до неї.

З точки зору закону поновлення та продовження процесуального строку - це визнання права особи на вчинення певної процесуальної дії після закінчення процесуального строку, якщо його було пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Вивчивши матеріали заяви, суд вважає, що причини пропуску відведеного для позивача строку для усунення недоліків заяви, на які посилається позивач, неможливо визнати поважними.

Так, як зазначалося вище, останнім строком подачі заяви про усунення недоліків позову було 07.10.2022.

Обґрунтовуючи поважні причини пропуску строку, позивач посилається на те, що в період з 27.09.2022 по 05.10.2022 він не міг усунути недоліки позовної заяви з огляду на зайнятість в інших судових провадженнях та погіршення стану здоров`я.

Водночас, суд вважає, що зайнятість у інших справах не є об`єктивно поважними причинами, що перешкоджали виконати вимоги ухвали у строк встановлений судом, оскільки цілком залежать від волі самої особи.

Крім того, позивач не надає доказів його зайнятості в інших судових та кримінальних провадженнях у вказаний ним період, як і доказів звернення до лікаря, у зв`язку з поганим самопочуттям.

Також позивач обґрунтовує поважність пропуску строку, посилаючись на значний час, який йому був необхідний для усунення недоліків позову.

Разом з тим, позивач міг звернутися до суду з клопотанням про продовження процесуального строку, як це передбачено ч. 2 ст. 127 ЦПК України.

При цьому суд зауважує, що позивач будучи ініціатором цього судового провадження, має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді, а тому повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії.

Суд не дає оцінку доводам позивача про поважність причин пропуску строку з 10.11.2022, оскільки останнім днем для подачі заяви про усунення недоліків є 07.10.2022.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що зазначені позивачем доводи для поновлення строку на усунення недоліків позову не свідчать про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, суд вважає, що наведені позивачем підстави для поновлення строку є неповажними, а пропущений строк таким, що не підлягає поновленню.

Відповідно до змісту ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що викладені в ухвалі Дарницького районного суду м. Києва від 02.08.2022 недоліки, позивачем усунуті з пропуском встановлено судом строку, клопотання про його поновлення суд визнав необгрунтованим, суд убачає визначені законом підстави для повернення позовної заяви позивачу.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 8, 14, 175, 177, 185, 258-261, 352-354 ЦПК України, суддя -

постановив:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на усунення недоліків у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором про надання послуг - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення заборгованості за договором про надання послуг - повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: Ю.С. Мцик