Провадження № 2/752/158/22
У Х В А Л А

20.09.2022 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Колдіної О.О.

з участю секретаря - Пастух З.Ф.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

в с т а н о в и в:

позивач звернулась до Голосіївського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Відповідно до поданої позовної заяви, позивач просить стягнути з відповідача суму боргу за розпискою в розмірі 5 973 300,49 гривень та судові витрати у справі.

Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що 29.07.2014 р. нею було надано в борг відповідачу грошові кошти в розмірі 140 000 доларів США, які відповідач зобов`язався повернути 30.07.2014 р., про що написав відповідну розписку. Однак, отримані кошти не повернуто. На момент розгляду справи відповідач ухиляється від досудового врегулювання спору; не вчиняє жодних дій, спрямованих на добровільне погашення заборгованості.

Ухвалою суду від 26.06.2020 р. за клопотанням представника відповідача у справі було призначено комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу.

16 червня 2021 р. матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики разом із висновком експерта за результатами проведення призначеної судом експертизи було повернуто до суду; провадження у справі поновлено.

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комплексної почеркознавчої та судово-технічної експертизи документів від 08.06.2021 р. експерти прийшли до висновку, що в розписці від імені ОСОБА_2 , датованій 29.07.2014 р. зображення записів та підпису від імені ОСОБА_2 нанесені електрофотографічним способом, а на дослідження не надано оригінал, а надано фотографічну копію.

В ході підготовчого провадження за клопотанням представника позивача ухвалою суду від 01.02.2022 р. у справі було призначено додаткову комплексну судову почеркознавчу та технічну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: Який із двох зразків розписок від імені ОСОБА_2 , датованих 29.07.2014 р., що містять в матеріалах справи т.2 арк.37, 37, є оригіналом, а який є електрографічною копією зображення оригіналу (кольорова фотокопія)? Чи виконано рукописний текст в оригіналі розписки від 29.07.2014 р. ОСОБА_2 чи іншою особою? Чи виконано підпис в оригіналі розписки від імені ОСОБА_2 від 29.07.2014 року, ОСОБА_2 чи іншою особою? Чи відповідає давність виконання розписки від 29.07.2014 р. вказаній на ній даті ? Чи є ознаки внесення поправок (дописок) до розписки від 29.07.2014 р.? Чи виконаний текст (підпис) наданої для дослідження розписки від 29.07.2014 р. з наслідуванням почерку (підпису) ОСОБА_2 ?

06.07.2022 р. матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 для виконання клопотання судових експертів ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 щодо надання додаткових матеріалів були повернуті до суду.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про місце і час розгляду справи повідомлялися у спосіб, передбачений ст.130 ЦПК України.

Представником позивача на виконання клопотання судових експертів надано порівняльні зразки документів, датованих 2015-2017 рр., та заяву про направлення справи до експертної установи для проведення призначеної судом експертизи.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вважає за необхіжне направити матеріали справи до експертної установи з наступних підстав.

Суд розглядає справу на підставі наданих сторонами доказів.

Цивільне процесуальне законодавство України покладає обов`язок по доказуванню на сторони.

Згідно з ст.73 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст.103 Цивільного процесуального кодексу України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В силу положень ст.107 ЦПК України якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Згідно з пунктом 1.2.13 «Інструкції про призначення та проведення судових екстаз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Питання, які поставлені представником позивача на вирішення експертів, і не були вирішені по суті на підставі ухвали Голосіївського районного суду м.Києві від 26.06.2020 р., мають доказове значення у даній справі і потребують спеціальних знань, оскільки на них грунтуються вимоги позивача та заперечення відповідача, а отже є предметом доказування.

Для вирішення поставлених представником позивача питань необхідні спеціальні знання і сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне направити матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення додаткової комплексної судової почеркознавчої та технічної експертизи.

Оплату за проведення експертизи суд вважає за необхідне покласти на сторону у справі, яка заявляла дане клопотання - позивача ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Керуючись ст.ст.103, 104, 107, 108 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

матеріали цивільної справи за пощовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики направити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул.Смоленська, 6) для проведення додаткової комплекснуої судової почеркознавчої та технічної експертизи.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1.Який із двох зразків розписок від цмені ОСОБА_2 , датованих 29.07.2014 р., що містять в матеріалах справи т.2 арк.36, 37, є оригіналом, а який є електрографічною копією зображення оригіналу (кольорова фотокопія) ?

2.Чи виконано рукописний текст в оригіналі розписки від 29.07.2014 р. ОСОБА_2 чи іншою особою?

3.Чи виконано підпис в оригіналі розписки від імені ОСОБА_2 від 29.07.2014 року, ОСОБА_2 чи іншою особою?

4.Чи відповідає давність виконання розписки від 29.07.2014 р. вказаній на ній даті ?

5.Чи є ознаки внесення поправок (дописок) до розписки від 29.07.2014 р.?

6.Чи виконаний текст (підпис) наданої для дослідження розписки від 29.07.2014 р. з наслідуванням почерку (підпису) ОСОБА_2 ?

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків згідно ст. ст.384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

В розпорядження експертів направити матеріали цивільної справи, які містять експериментальні зразки підпису і почерку ОСОБА_2 .

Надати дозвіл на вирізання штрихів реквізитів наданих документів та фрагментів паперу у всіх наданих на дослідження (досліджувальних та порівняльних) стороною позивача документів.

Роз`яснити сторонам ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя