14.10.2022 Єдиний унікальний № 749/90/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 жовтня 2022 року м. Миронівка

ЄУН 749/90/18

Провадження № 2/371/284/22

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі секретаря судових засідань Горкуші О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Миронівського районного суду перебуває цивільна справа, в якій позивач заявила вимоги про поділ майна подружжя.

Вказані вимоги обґрунтувала тими обставинами, що у шлюбі з відповідачем ними було придбано нерухоме майно у виді земельних ділянок, житлового будинку та квартири. Частина земельних ділянок була придбана нею після припинення шлюбних відносин з відповідачем за особисті кошти, які вона позичила і віддавала з власного бюджету. Оскільки між ними виник спір щодо вказаного майна подружжя, просила здійснити його розподіл шляхом виділення їй у власність всіх об?єктів нерухомого майна, придбаних під час шлюбу, право власності на які зареєстровані за нею, а також виділення відповідачу ОСОБА_2 у власність всіх об?єктів нерухомого майна, придбаних під час шлюбу, право власності на які зареєстровані за ним.

При відкритті провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 30 вересня 2022 року прийнято рішення про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

11 жовтня 2022 року позивач подала до суду заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав суду відповідну заяву.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з вказаним принципом диспозитивності, в основі поведінки суб`єктів цивільно-правових відносин лежить їх вільне волевиявлення, тому звернення до початку розгляду справи по суті із заявою про залишення позову без розгляду робить неможливим вирішення спору. Суд зобов`язаний залишити позов без розгляду, якщо позивач звернувся з таким клопотанням.

З огляду на вказані правила, подана позивачем до початку розгляду справи по суті заява є підставою для залишення позову без розгляду.

За правилами частини 2 статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу правила частини 2 статті 257 ЦПК України, згідно з якими особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з моменту постановлення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Складення повного тексту ухвали відповідає даті її постановлення.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О. Капшук