Справа №336/5397/22
Провадження №2з/336/30/2022
УХВАЛА
про забезпечення позову
18 жовтня 2022 року Шевченківській районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Звєздової Н.С., розглянувши заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 , заінтересована особа (потенційний відповідач): ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

ВСТАНОВИВ:
Представник ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на грошові кошти у розмірі 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), відкритих в АТ «Державний ощадний банк України» ().
Заява обґрунтована тим, що старший солдат ОСОБА_2 проходив військову службу у Збройних Силах України на посаді стрільця 3 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_2 та загинув під час виконання обов`язків 01.04.2022, під час дії воєнного стану. 25.04.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі за текстом ІНФОРМАЦІЯ_2 ) звернулись родичі загиблого ОСОБА_2 з заявою для отримання одноразової грошової допомоги, в якій вказали про те, що членами його сім`ї є мати ОСОБА_3 , дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та що про інших членів сім`ї або утриманців їм невідомо. 09.06.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась ОСОБА_5 , яка є колишньою дружиною ОСОБА_2 та має спільну дитину з ним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум було прийнято рішення, оформлене протоколом від 30.06.2022 №114, щодо виплати матері, дружині, сину та дочці загиблого 01.04.2022, внаслідок смерті, пов`язаної з виконанням обов`язків військової служби, старшого солдата ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про смерть НОМЕР_3 від 07.04.2022 та листа Кадрового центру Збройних Сил України від 13.06.2022 № 321/КЦ/5624 в сумі 15 000 000,00 гривень у рівних частках кожному, тобто: 3 750 000,00 грн. ОСОБА_3 , матері загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_1 , дружині загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сину загиблого; 3 750 000,00 грн. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доньці загиблого від іншого шлюбу. Проте, згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 27.08.2022 №512 на підставі розподілу грошових коштів та вищезазначеного протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114 про виплату одноразової грошової допомоги було проведено перерахування грошових коштів на банківські рахунки наступних заявників, а саме: матері та дружині (з урахуванням часток дітей). Тобто, у вказаному наказі начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 , помилково, всупереч протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114, не було враховано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 доньку загиблого від іншого шлюбу. Отже, ІНФОРМАЦІЯ_2 кошти помилково було розподілено замість чотирьох, на трьох отримувачів, з яких матері ОСОБА_3 було перераховано на картковий рахунок 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, а інша частка 11 250 000,00 (одинадцять мільйонів двісті п`ятдесят тисяч) гривень було перераховано на картковий рахунок в АТ «Державний ощадний банк України» № НОМЕР_4 дружини ОСОБА_1 , тобто з урахуванням часток, які належать не тільки ОСОБА_1 , як дружині, та ОСОБА_4 , як сину, а й дитині від іншого шлюбу - ОСОБА_6 , що підтверджуються платіжними дорученнями. Внаслідок зазначеної помилки, заявник ОСОБА_5 (колишня дружина загиблого), як законний представник дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що є дочкою загиблого військовослужбовця та визначена, як одержувач частки одноразової грошової допомоги протокольним рішенням засідання комісії Міністерства оборони України не отримала належної частки одноразової грошової допомоги в розмірі 3 750 000,00 гривень, на яку мала право. ОСОБА_1 відмовляється повернути кошти зазначаючи, що не визнає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , дитиною загиблого чоловіка. У зв`язку з відмовою ОСОБА_1 повернути безпідставно набуті кошти у сумі 3 750 000,00 гривень ІНФОРМАЦІЯ_2 готує позовну заяву до ОСОБА_1 про витребування коштів в порядку статті 1212 ЦК України.
Враховуючи вище викладене, посилаючись на ст.ст. 149-153 Цивільного процесуального кодексу України, заявник просить суд забезпечити позов шляхом накладання арешту на грошові кошти у розмірі 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), відкритих в АТ «Державний ощадний банк України» ().
Дослідивши заяву про забезпечення позову, перевіривши додані до неї документи, суд приходить до висновку про задоволення заяви виходячи з наступного.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо.
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 152 ЦПК України у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен пред`явити позов протягом десяти днів, якщо інші строки не встановлено законом, а у разі подання заяви про арешт морського судна - тридцяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.
Відповідно до ч.1 ст.153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи, крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.
Суд встановив, що постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі Постанова № 168) установлено, що сім`ям загиблих осіб, зазначених у пункті 1 цієї постанови, виплачується одноразова грошова допомога в розмірі 15 000 000 гривень, яка розподіляється рівними частками на всіх отримувачів, передбачених у статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».
Відповідно до статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають батьки, один із подружжя, який не одружився вдруге, діти, які не досягли повноліття, утриманці загиблого (померлого).
Старший солдат ОСОБА_2 проходив військову службу у Збройних Силах України на посаді стрільця 3 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_2 та загинув під час виконання обов`язків 01.04.2022, під час дії воєнного стану.
25.04.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі ІНФОРМАЦІЯ_2 ) звернулись родичі загиблого ОСОБА_2 з заявою для отримання одноразової грошової допомоги, в якій вказали про те, що членами його сім`ї є мати ОСОБА_3 , дружина ОСОБА_1 та син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та що про інших членів сім`ї або утриманців їм невідомо.
09.06.2022 до ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулась ОСОБА_5 , яка є колишньою дружиною ОСОБА_2 та має спільну дитину з ним ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Після розгляду та опрацювання заяв отримувачів було сформовано комплект документів, який направлено встановленим порядком до Департаменту соціального забезпечення Міністерства оборони України.
Комісією Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум було прийнято рішення, оформлене протоколом від 30.06.2022 №114, щодо виплати матері, дружині, сину та дочці загиблого 01.04.2022, внаслідок смерті, пов`язаної з виконанням обов`язків військової служби, старшого солдата ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про смерть НОМЕР_3 від 07.04.2022 та листа Кадрового центру Збройних Сил України від 13.06.2022 № 321/КЦ/5624 в сумі 15 000 000,00 гривень у рівних частках кожному, тобто:
3 750 000,00 грн. ОСОБА_3 , матері загиблого;
3 750 000,00 грн. ОСОБА_1 , дружині загиблого;
3 750 000,00 грн. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , сину загиблого;
3 750 000,00 грн. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доньці загиблого від іншого шлюбу.
Проте, згідно наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 від 27.08.2022 №512 на підставі розподілу грошових коштів та вищезазначеного протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114 про виплату одноразової грошової допомоги було проведено перерахування грошових коштів на банківські рахунки наступних заявників, а саме: матері та дружині (з урахуванням часток дітей). Тобто, у вказаному наказі начальника ІНФОРМАЦІЯ_4 , помилково, всупереч протоколу комісії Міністерства оборони України від 30.06.2022 №114, не було враховано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 доньку загиблого від іншого шлюбу.
Отже, ІНФОРМАЦІЯ_2 кошти помилково було розподілено замість чотирьох, на трьох отримувачів, з яких матері ОСОБА_3 було перераховано на картковий рахунок 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, а інша частка 11 250 000,00 (одинадцять мільйонів двісті п`ятдесят тисяч) гривень було перераховано на картковий рахунок в АТ «Державний ощадний банк України» № НОМЕР_4 дружини ОСОБА_1 , тобто з урахуванням часток, які належать не тільки ОСОБА_1 , як дружині, та ОСОБА_4 , як сину, а й дитині від іншого шлюбу - ОСОБА_6 , що підтверджуються платіжними дорученнями.
Внаслідок зазначеної помилки, заявник ОСОБА_5 (колишня дружина загиблого), як законний представник дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що є дочкою загиблого військовослужбовця та визначена, як одержувач частки одноразової грошової допомоги протокольним рішенням засідання комісії Міністерства оборони України не отримала належної частки одноразової грошової допомоги в розмірі 3 750 000,00 гривень, на яку мала право.
03.10.2022 ІНФОРМАЦІЯ_2 було направлено лист дружині загиблого ОСОБА_1 з вимогою повернути надмірно отриману частку грошової допомоги в розмірі 3 750 000,00 гривень на відповідний рахунок ІНФОРМАЦІЯ_4 , для подальшого її розподілу отримувачу, який внаслідок вищевказаної помилки її не отримав.
У зв`язку з ненадходженням відповіді, посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_4 звернулись до ОСОБА_1 засобами телефонного зв`язку з пропозицією повернення надмірно отриманих коштів в добровільному порядку. Отсання відмовилась повертати зазначені грошові кошти.
Відповідно до статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.
Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.
Перелік заходів забезпечення позову, які можуть бути застосовані судом, встановлено ч. 1 ст. 150 ЦПК України.
Крім того, згідно з пунктами 1, 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб, чи учасників процесу.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для забезпечення позову є обґрунтоване припущення, що невжиття певних заходів утруднить або зробить неможливим виконання судового рішення.
Відтак, при обрані заходів забезпечення позову, суд повинен також враховувати необхідність збереження балансу прав і законних інтересів усіх учасників спірних правовідносин та інших осіб, не допускаючи використання заходу забезпечення позову у якості тиску на відповідача.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 травня 2021 року у справі № 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказала, що особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення.
Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.
Положеннями ч. 7 ст. 153 ЦПК України встановлено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.
Приймаючи до уваги наведені норми права, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, імовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 260 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:
Заяву задовольнити.
Накласти арешт на грошові кошти у розмірі 3 750 000,00 (три мільйони сімсот п`ятдесят тисяч) гривень, що знаходяться на усіх рахунках ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), відкритих в АТ «Державний ощадний банк України» ().
Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Копію ухвали суду після її виконання направити сторонам по справі.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Запоріжжя. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.С. Звєздова