Справа № 758/7861/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2022 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення часу і місця побачень з дитиною -

В С Т А Н О В И Л А:

У провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення часу і місця побачень з дитиною.

Дослідивши матеріали заяви, суд дійшов висновку щодо необхідності залишення її без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Так, у відповідності до ч. 48 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Сторони це особи, між якими виник спір про право, який є предметом розгляду та вирішення судом, які мають відповідну юридичну заінтересованість та наділені цивільною та цивільно-процесуальною право- і дієздатністю.

Ознакою сторін, яка відрізняє їх від інших суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин, є, зокрема, поширення на них всіх правових наслідків та властивостей судового рішення.

Відповідач - у цивільному судочинстві сторона, якій пред`явлено позов.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Разом із тим, при вирішенні питання щодо відкриття провадження, судом встановлено, що позивачем у позовній заяві викладено лише ПІБ відповідача та можливу його адресу проживання/перебування.

Задля встановлення відомостей щодо місця проживання/перебування відповідача, та, відповідно, вірного визначення підсудності вказаної справи, судом здійснено запит до відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб, натомість, такі дані встановити не вдалось можливим, оскільки згідно даних, що внесені до Реєстру територіальної громади м. Києва, ОСОБА_2 зареєстрованою на території м. Києва не значиться.

Враховуючи викладене, а також те, що суд при таких обставинах позбавлений можливості вірно встановити підсудність вказаного позову, оскільки його подано за місцем проживання/перебування відповідача, натомість такі дані на даний час не знайшли свого підтвердження, суддя вважає за необхідне зобов`язати позивача надати інформацію, викладену у п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем серед додатків до позовної заяви вказано квитанцію про сплату судового збору.

Разом із тим, уповноваженими особами апарату Подільського районного суду міста Києва складено акт від 12.09.2022 про відсутність в матеріалах справи квитанції про сплату судового збору.

Таким чином, позивачем при зверненні до суду не сплачено судовий збір за подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно вимог ст. 4 ч. 2 п. 1 п.п. 2 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481,00 грн та 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 992,40 грн.

Таким чином, позивач повинен оплатити судовий збір у розмірі 992,40 грн за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Поділ. р-н/22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA0026008;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Подільський районний суд міста Києва, код ЄДРПОУ суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання строку позивачу для усунення зазначених в ухвалі недоліків, оскільки позовна заява не відповідає вимогам процесуального закону.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення часу і місця побачень з дитиною, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у п`ять днів з дня отримання ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Леся БУДЗАН