Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/287/20
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2022 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючої судді Козіної С.М.,

секретаря- Папенко О.О.,

за участі:

позивача - ОСОБА_1 (не з`явився),

представника позивача - Литвина О.О. (не з`явився),

представника Державної казначейської служби України - (не з`явився),

представника Головного управління Національної поліції України - (не з`явився),

представника Служби безпеки України - (не з`явився),

представника Київської міської прокуратури - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області заяву представника відповідача Державної казначейської служби України про зміну способу виконання судового рішення, ухваленого у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції України, Служби безпеки України, Київської міської прокуратури, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури,-

В С Т А Н О В И В :

9 червня 2021 року рішенням Ржищівського міського суду Київської області задоволено частково позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції України, Служби безпеки України, Київської міської прокуратури, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури.

11 серпня 2021 року додатковим рішенням Ржищівського міського суду Київської області було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 та стягнуто із Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок в рівних частинах із кожного з відповідачів.

6 жовтня 2022 року засобами поштового зв`язку представник відповідача подав заяву про зміну способу виконання судового рішення, у якій, посилаючись на ст. 435 ЦПК України, ст. 25, п. 1 ст. 43 Бюджетного кодексу України, Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого або боржників, просив змінити спосіб виконання рішення з "стягнути із Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок в рівних частинах із кожного з відповідачів" на "стягнути із Державного бюджету України шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок".

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства, причини неявки суду не відомі.

Заявник просив суд здійснювати розгляд даної справи за відсутності його представника, про що вказав у заяві.

Заперечення представника СБУ, що надійшли засобами поштового зв`язку на адресу суду 14 жовтня 2022 року, суд не може прийняти до уваги, оскільки вони зводяться до незгоди з прийнятим рішенням суду, яке набрало законної сили і обов`язковість якого у відповідності до ст. 129 Конституції України є однією з основних засад судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст. 435 ЦПК України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Дослідивши заяву та надані до неї докази у їх сукупності, суд встановив таке.

9 червня 2021 року рішенням Ржищівського міського суду Київської області задоволено частково позов ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції України, Служби безпеки України, Київської міської прокуратури, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури.

11 серпня 2021 року додатковим рішенням Ржищівського міського суду Київської області було задоволено заяву представника позивача ОСОБА_2 та стягнуто із Державної казначейської служби України за рахунок коштів державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок в рівних частинах із кожного з відповідачів.

Статтею 25 Бюджетного кодексу України встановлено, що Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, прийнятих судами, визначено Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі- Порядок).

Порядок виконання судових рішень про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури передбачено пунктами 35-40 розділу "Безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам".

Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Аналіз наведеної норми права дає підстави для висновку, що суд може змінити чи встановити спосіб і порядок виконання судового рішення лише у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють його виконання за умови надання достатніх доказів наявності таких обставин.

Поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем. Спосіб виконання судового рішення це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 ЦК України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб.

Спосіб виконання судового рішення - це спосіб реалізації та здійснення способу захисту, встановленого статтею 16 Цивільного кодексу України. Під зміною способу виконання рішення суду необхідно розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення у разі неможливості його виконання у раніше встановлений спосіб. Така правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 10.06.2019 у справі № 350/426/16-ц, від 05.09.2018 у справі № 2-749/11/2229.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини виконання остаточних обов`язкових рішень національних судів становить невід`ємну частину провадження справи.

Європейський суд наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно, виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати.

Зміна способу та порядку виконання рішення суду шляхом стягнення із Державного бюджету України шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок, не призводить до зміни додаткового рішення Ржищівського міського суду Київської області від 11 серпня 2021 року по суті та не змінює способу захисту порушеного права.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Керуючись ст. 435 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Державної казначейської служби України про зміну способу виконання судового рішення, ухваленого у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції України, Служби безпеки України, Київської міської прокуратури, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури, - задовольнити.

Змінити спосіб виконання додаткового рішення Ржищівського міського суду Київської області від 11 серпня 2021 року, ухваленого у справі за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Національної поліції України, Служби безпеки України, Київської міської прокуратури, про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та прокуратури, та стягнути із Державного бюджету України шляхом безспірного списання Державною казначейською службою України на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 51 000,00 грн. (п`ятдесят одна тисяча) гривень 00 копійок.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала, відповідно до п. 26 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя