Справа №672/663/22
Провадження №2/672/303/22
РІШЕННЯ
18 жовтня 2022 року м. Городок
Городоцький районний суд Хмельницької області в складі: головуючого судді Шинкоренка С.В., за участю секретаря Терещук Н.А., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Городку цивільну справу №672/663/22 за позовом ОСОБА_1 до Сатанівської селищної ради Хмельницької області
про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В поданій позовній заяві позивач пояснив суду, що ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина після смерті ОСОБА_2 . Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті останньої.
Однак позивач пропустив установлені строки для прийняття спадщини, оскільки вчасно не подав заяву про прийняття спадщини і разом із померлою не проживав. Продовжити строк для прийняття спадщини позивачу потрібно для того, щоб прийняти спадщину після смерті спадкодавиці.
Ухвалою Городоцького районного суду Хмельницької області від 29.09.2022 р. залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 .
В підготовче судове засідання позивач та її представник не з`явилися, однак останній подав на адресу суду письмову заяву, у якій просить розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник відповідача в підготовче судове засідання не з"явився, однак подав на адресу суду заяву в якій просить справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі.
Третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, не заперечила проти задоволення позовних вимог.
Ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників).
В ч.3 ст.200 ЦПК України визначено, що: За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.15). Позивач спільно із спадкодавицею не проживав, своєчасно спадщину не прийняв.
В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропусти строк прийняття спадщини, чим порушив вимоги ч.1. ст.1270 ЦК України, де визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Проте, згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом було встановлено, що нотаріальна контора оформляти спадщину відмовилась в зв`язку із пропуском спадкоємцем встановлених строків, що унеможливлює оформлення прав власності на спадкове майно позивачем, про що свідчить копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 29.09.2021 р., що міститься в матеріалах справи (а.с.21).
Крім того, з копії спадкової справи №209/2021, заведеної 29.09.2021 року після смерті ОСОБА_2 , яка була витребувана судом у приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Якимишина С.Є. вбачається, що 04.05.2011 р. секретарем Сатанівської селищної ради Городоцького району Хмельницької області був посвідчений заповіт від імені ОСОБА_2 на ім`я ОСОБА_3 . Відповідно до вказаного заповіту, ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_3 земельну ділянку на території Столбовської сільської ради Сакського району АР Крим (а.с.53). Однак будь яких доказів на підтвердження факту прийняття ОСОБА_3 спадщини в матеріалах спадкової справи немає.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини в результаті того, що йому не було відомо про наявність заповіту на його ім"я.
Ці обставини суд визнає такими, що свідчать про поважність причин пропуску подання заяви для прийняття спадщини.
Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі.
Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.
Встановивши, що ОСОБА_1 був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, відповідно і не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
В зв`язку із вищевикладеним, суд приходить до висновку, що позовні вимоги, заявлені позивачем є цілком обґрунтованими, відповідають чинному законодавству, тому вважає за можливе визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Крім того, оскільки визнання позову відповідачем мало місце до початку розгляду справи судом по суті, то у порядку, визначеному ч.1 ст.142 ЦПК України, суд приходить до висновку про можливість повернення позивачу з державного бюджету 50 % судового збору, сплаченого при поданні позову.
Керуючись ст.ст. 263-265 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд
Позов задовольнити.
Визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 тривалістю у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Повернути з державного бюджету ОСОБА_1 50 % сплаченого судового збору, що становить - 496 грн. 20 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Представник позивача: ОСОБА_4 , ІПН НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 .

Відповідач: Сатанівська селищна рада Хмельницької області, , інд. 32034, вул. Бузкова 135-Ж, смт. Сатанів, Хмельницького району Хмельницької області.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , АДРЕСА_1 .

Суддя: