Номер провадження: 22-ц/813/6116/22
Головуючий у першій інстанції Науменко А. В.
Доповідач Князюк О. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

06.10.2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі колегії:

головуючого Князюка О. В.,

суддів: Таварткіладзе О.М., Заїкіна А.П.,

за участю секретаря Дубрянської Н.О..

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника Антикорупційний рух Одещини журніста О.В. Сопельник-щодо прийняття участі у слуханні справи для засобів масової інформації, в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Прокоф`єва Людмила Геннадіївна, про визнання заповіту ОСОБА_3 від 05.04.2018 року недійсним,-

ВСТАНОВИВ :

У вересні 2018 року ОСОБА_1 звернулася із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Прокофєва Людмила Генадіївна про визнання заповіту ОСОБА_3 від 05.04.2018 року недійсним.

Свої позовні вимоги позивач мотивувала тим, що заповіт ОСОБА_3 серія ННВ № 776861 від 05.04.2018 року складений на користь ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського наторіального округу Прокофєвою Людмилою Генадіївною, зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 536, номер у спадковому реєстрі 62406623 має бути визнаний недійсним, оскільки, заповіт не відповідає чинному законодавству, волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі.

У свою чергу ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , зареєстрована і проживає у місті Києві, підтримувала із батьком тісні звязки та спілкувалась із ним і за її дорученням двоюрідний брат позивача і племінник заповідача ОСОБА_4 надавав матеріальну допомогу заповідачу. При цьому, про ОСОБА_2 нічого не відомо, заповідач жодних сімейних відносин із нею не мав.

Позивач зазначила, що датою смерті ОСОБА_3 є ІНФОРМАЦІЯ_1 , а датою заповіту є 05.04.2018 року і відчуження на користь невідомої родичам заповідача особи не могло відповідати його внутрішній волі та реальним розпорядженням своїм майном вважатись не може.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Прокоф`єва Людмила Геннадіївна, про визнання заповіту ОСОБА_3 від 05.04.2018 року недійсним відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду 21.01.2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, відповідно до якої апелянт просить рішення суду першої інстанції - скасувати та постановити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28.01.2022 року було відкрито провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Прокоф`єва Людмила Геннадіївна, про визнання заповіту ОСОБА_3 від 05.04.2018 року недійсним

Розгляд справи призначено на 06 жовтня 2022 року на 10 годину 15 хвилин в приміщенні Одеського апеляційного суду.

06.10.2022 року на електрону адресу Одеського апеляційного суду від представника Антикорупційного Руху Одещини журналіста Сопельник О.В. надійшло клопотання щодо прийняття участі у слуханні спраи для засобів масової інформації.

Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши обґрунтованість клопотання, колегія суддів приходить до висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.

Колегія суддів, обговоривши вказане клопотання, прийшла до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Частинами першою - третьою статті 4 Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачено, що електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів. Електронний цифровий підпис використовується фізичними та юридичними особами суб`єктами електронного документообігу для ідентифікації підписувача та підтвердження цілісності даних в електронній формі. Використання електронного цифрового підпису не змінює порядку підписання договорів та інших документів, встановленого законом для вчинення правочинів у письмовій формі.

14.02.2019 року Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи справу № 9901/43/19, зазначила, що саме електронний цифровий підпис є головним реквізитом такої форми подання електронного документу. Відсутність такого реквізиту в електронному документі виключає підстави вважати його оригінальним.

Матеріалами справи, зокрема відомостями клопотання Антикорупційний рух Одещини журніста О.В. Сопельник-щодо прийняття участі у слуханні справи для засобів масової інформації, не підтверджується наявність електронного цифрового підпису у вказаній, тобто особу не ідентифіковано. Крім того відміткою на вказаному клопотання підтверджується відсутність електронного цифрового підпису зазначеного електронного документу.

Відповідно до ч.5 ст.7 ЦПК України, ч.4 ст.11 Закону України «Про судоустрій та статус суду» трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що прийняття рішення щодо проведення трансляції судового засідання здійснюється з дозволу суду в разі доцільності.

Листом Державної судової адміністрації України №15-1924/16 від 14 березня 2016 року визначено правила, за умови дотримання яких, можливо здійснювати проведення он-лайн трансляції судового засідання у справах, які мають значний суспільний інтерес.

Так, одним з таких правил є обов`язок суду не пізніше ніж за три робочих дні до проведення судового засідання направити на електронну адресу Підприємства офіційного листа суду з заявкою на підключення відеотрансляції судового засідання.

Однак, суд позбавлений можливості виконати встановлені правила для підключення відеотрансляції судового засідання, призначеного на 06 жовтня 2022 року на 10.15 год., у зв`язку з тим, що журналіст ОСОБА_5 надав суду клопотання про он-лайн трансляцію судового засідання в день судового засідання лише за 1 годину 15 хвилин, що підтверджується електронним листом, з якого вбачається дата та час звернення: «05.10.2022 року 18:14 - подано», отримано головуючим суддею 06.10.2022 року об 09:00 год відповідно до графіку роботи Одеського апеляційного суду.

Крім того, відповідно до Розпорядження Одеського апеляційного суду від 02.03.2022 року «Про роботу суду в умовах воєнного стану» на підставі статті 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». у виконання рішення зборів суддів Одеського апеляційного суду від 02 березня 2022 року, у зв`язку з введенням на територiї Украiни военного стану вiдповiдно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, керуючись статтею 26 Закону України "Про правовий режим военного стану", враховуючи рішення Ради суддів України №9 від 24 лютого 2022 року та рекомендацiї Ради суддів України від 02 березня 2022 року щодо роботи судів в умовах военного стану, з метою вжиття невідкладних заходiв для забезпечення безперебійного функціонування Одеського апеляційного суду, саме пункту 2 судом встановлено тимчасово (на час воєнного стану) обмежити допуск в приміщення суду осіб, які не є учасниками судових засідань.

Згідно пункту 4 вище зазначеного розпорядження Одеського апеляційного суду справи розглядаються без участі учасників провадження за наявності обов`язкової письмової згоди сторiн цивiльного процесу. Така згода має бути викладена в письмовiй формi та надіслана на офiцiйну електронну адресу суду: (за наявностi електронного цифрового підпису): через особистий кабінет в підсистемі «Електронний суд»; засобами поштового зв`язку (вул. Івана та Юрiя Лип, 24-а, м. Одеса, 65078); через скриньку для кореспонденції, яка встановлена у вестибюлі Одеського апеляційного суду або здана особисто до канцелярії суду (каб.101), що розташована на 1 поверсі будівлі суду.

В режимі відеоконференції зазначені вище справи розглядаються за наявностi заяв учасників провадження про проведення судового засідання в режимі відеоконференцii та дотримання умов, викладених в абзаці першому цього пункту, врахуванням режиму роботи суду в военний час.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що сторони не виявили бажання приймати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, заяв та клопотання ло суду не надходило.

При цьому, відповідно до рішення Ради суддів України №63 від 30 жовтня 2020 року, щодо:

- рекомендації учасникам справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (така форма участі в умовах поширення в Україні коронавірусу має розглядатись як основна);

- рекомендації судам та суддям організовувати он-лайн трансляції засідань резонансних справ задля забезпечення реалізації принципів доступності та неупередженості здійснення правосуддя та принципу гласності судового процесу.

Колегія суддів вважає, що цивільна справа, яка розглядається, не є резонансною та не має великого суспільного інтересу.

Так, суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Поняття суспільного інтересу частково розкривається в ст. 29 Закону України «Про інформацію». Предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Вжите законодавцем словосполучення "значний суспільний інтерес" необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

З матеріалів справи слідує, що між сторонами виник спір щодо спадкового майна, який стосується обмеженого кола спадкоємців та жодним чином не може становити значний суспільний резонанс та зацікавленість суспільства.

Відтак, заявником не наведено обставин, які б свідчили про наявність у справі ознак її суспільної важливості, зокрема не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до даної справи, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Доводи клопотання носять формальний характер та є суб`єктивною думкою заявника.

Виходячи з викладеного, клопотання представника представника Антикорупційного Руху Одещини журналіста Сопельник О.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не підлягає задоволенню.

Відмова у задоволенні клопотання ніяким чином не порушує гласність судового засідання, відповідає меті судового провадження, що відбувається за правилами цивільного процесуального законодавства, та сприяє передбаченому ст.2 ЦПК України завданню цивільного судочинства, своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з дотриманням принципу розумності строків.

Керуючись ст.ст.2,7,381 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника Антикорупційний рух Одещини журніста О.В. Сопельник-щодо прийняття участі у слуханні справи для засобів масової інформації, в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 30.11.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Прокоф`єва Людмила Геннадіївна, про визнання заповіту ОСОБА_3 від 05.04.2018 року недійсним відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О.В. Князюк

Судді: А.П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе