"19" жовтня 2022 р. Справа № 363/1745/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючогосудді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гриб Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом у зв`язку з розпадом сім`ї, що є підставою для розірвання шлюбу.

В позовній заяві зазначила, що з відповідачем мають різні погляди на життя та сімейні відносини, шлюбних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть, разом не проживають, а тому подальше збереження сім`ї є неможливим і суперечить її інтересам, проте добровільно розірвати шлюб відповідач відмовляється.

Позивачка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, просила про задоволення позову.

Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України, повторно в судове засідання не з`явився.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів заочному порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Матеріалами справи встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 26 грудня 2020 року,дітей від якого не мають.

Шлюб між сторонами зареєстровано Бучанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Відповідач по справі ОСОБА_2 є громадянином Республіки Узбекистан.

Спір про розірвання шлюбу, укладеного між громадянкою України та громадянином Республіки Узбекистан, в силу ч. 1 ст. 3 ЦПК України, ст.ст. 63,75,76 Закону України «Про міжнародне приватне право», ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 29 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах підлягає вирішенню із застосуванням національного законодавства України як договірної сторони, установа якої розглядає справу про розірвання шлюбу, та чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В Україні діє ратифікована Законом України №240/94-ВР від 10 листопада 1994 року «Конвенція про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах» між державами - членами Співдружності Незалежних Держав, учасниками цієї Конвенції, іменовані як договірні сторони. Серед інших, сторонами цієї Конвенції є Україна та Республіка Узбекистан.

Відповідно до ст. 28 Конвенції, по справах про розірвання шлюбу застосовується законодавство договірної сторони, громадянами якої є подружжя на момент подачі заяви. Якщо один з подружжя є громадянином однієї договірної сторони, а другий - іншої договірної сторони, застосовується законодавство договірної сторони, установа якої розглядає справу про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про міжнародне приватне право» особистим законом фізичної особи вважається право держави, громадянином якої вона є.

Згідно ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

Подальше спільне життя подружжя й збереження сім`ї є неможливим та інтересам позивачки не відповідає, що згідно ч. 2 ст. 112 СК України є підставою для розірвання шлюбу.

Таким чином, позовні вимоги в цій частині ґрунтуються на вимогах Закону й підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 259, 265, 268, 279, 280 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 26 грудня 2020 року Бучанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №320 - розірвати.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 30 днів з дня його підписання.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його підписання.

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_1 виданий 27.12.2019 року органом 3215, РНОКПП НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин Республіки Узбекистан, паспорт № НОМЕР_3 виданий 25.09.2020 року, остання відома адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя