справа № 208/615/18
№ провадження 2-п/208/9/22
УХВАЛА

Іменем України

21 вересня 2022 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, у складі:

Головуючого, судді Івченко Т.П.,

Секретар судового засідання Оніщук Д.Р.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у місті Кам`янське Дніпропетровської області, заяву відповідача ОСОБА_1 «про перегляд заочного рішення» від 12 жовтня 2018 року по справі 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання», -

встановив:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області знаходиться цивільна справа № 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання».

Заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 жовтня 2018 року позовні вимоги Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання» задоволено повністю.

22 жовтня 2021 року до провадження Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по справі 208/615/18 провадження № 2/208/1392/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання». Згідно до змісту заяви просить:

-заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області по цивільній справ № 208/615/18 від 12 жовтня 2018 року скасувати:

-цивільну справу № 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання» - призначити до розгляду за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви зазначила наступне.

Про наявність заочного рішення відповідач дізнався випадково. Відповідач зазначає, що жодних повідомлень про виклик до суду не отримував. На думку відповідача вимоги позивача є необґрунтованими, оскільки згідно до змісту позовних вимог просить стягнути заборгованість за період з листопада 2007 року по листопада 2017 року, у той час як відповідач набув права власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу. Крім того, централізоване опалення за зазначеною адресою відключено на підставі протоколу № 18 міської комісії.

Одночасно із заявою про перегляд заочного рішення адвокатом Куценко В.А. подано заяву про поновлення процесуального строку.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву ОСОБА_2 «про перегляд заочного рішення» передано до провадження судді Івченко Т.П. (а.с. 50).

Ухвалою суду від 08 листопада 2021 року заяву «про перегляд заочного рішення» призначено до розгляду (а.с. 51).

Через канцелярію суду адвокатом Куценко В.А., який діє в інтересах відповідача, ОСОБА_1 подано заяву згідно до змісту якої зазначив, що у зв`язку із неможливістю прибути в судове засідання просить розглядати справу без його участі та без застосування засобів технічної фіксації.

Інші учасники по справі в судове засідання не прибули, про дату, час та місце судових засідань повідомлені згідно до ст. 130 ЦПК України.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч. 1 ст. 287ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та/або не повідомив про причини неявки. А також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви, враховуючи те, що заявник посилається на неповноту з`ясування всіх обставин справи, приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

За приписами ч. 3 ст. 284ЦПКУкраїни учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Положеннями пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

У відповідності до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Проаналізувавши обставини справи, суд вважає причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 жовтня 2018 року по справі 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання», поважними, а тому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення слід поновити.

Щодо клопотання відповідача про здійснення розгляду справи в загальному порядку.

Положеннями частини другої ст. 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, зокрема у порядку загального або спрощеного позовного провадження.

У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, що передбачено ч. 4 ст. 19 та ч.1 ст. 274 ЦПК України.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України передбачено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ; справ, що виникають з трудових відносин; справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; а також справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами є, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідач просить призначити справу в порядку загального позовного провадження.

Згідно з приписами ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, за клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

На підставі ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з вимогами ст. 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку.

При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, допит свідків.

Враховуючи, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 14 399 гривень 47 копійки, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 87, 288 ЦПК України, -

постановив:

Визнати причини пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 жовтня 2018 року по справі № 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання», - поважними.

Поновити відповідачу ОСОБА_1 у цивільній справі № 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання» строк для звернення із заявою «про перегляд заочного рішення».

Заяву задовольнити частково.

Заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 жовтня 2018 року по справі № 208/615/18 за позовом Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Тепломережі» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості по оплаті за теплопостачання»- скасувати.

В іншій частині заяви відмовити.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначити судове засіданні на 18 жовтня 2022 року на 13.00 годину. В судове засідання викликати сторони.

Роз`яснити відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву в строк, що не може перевищувати 15 днів з дня вручення копії даної ухвали. Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, до відзиву додаються докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, відповідач зобов`язаний надіслати позивачеві копію відзиву та доданих до нього документів. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст. 178 ЦПК України, в якій позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам частин третьої - п`ятої ст.178 ЦПК України, в якому відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзиву на позовну заяву (відзив); відповіді на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником справи заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Копії ухвали невідкладно направити учасникам справи.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет http://court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 353 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається (ч. 2 ст. 352 ЦПК України).

Відповідно до положень ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Івченко Т. П.