У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого-судді - Букіної О.М.,

при секретарі - Скаженик Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву позивача ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 18 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

18.07.2022 рішенням Солом`янського районного суду м. Києва позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу було задоволено.

Шлюб зареєстрований Канівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2096 від 04 грудня 2004 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було розірвано.

Стягнуто з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (РНОКПП: НОМЕР_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 908,00 грн.

16.09.2022 позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про виправлення описки.

06.10.2022 дану заяву передано для розгляду головуючому судді Букіній О.М.

Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що у рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 18 липня 2022 року було допущено описку, а саме: не вірно зазначено назву органу яким було зареєстровано шлюб «Канівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві» замість правильного «Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві».

Суд, відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін, оскільки питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 роз`яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе виправити описку у рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 18 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зазначивши вірно у другому абзаці резолютивної частини рішення суду назву органу яким було зареєстровано шлюб «Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві», замість помилкового «Канівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві».

Керуючись ст. 269 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Виправити описку у рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 18 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зазначивши вірно у другому абзаці резолютивної частини рішення суду назву органу яким було зареєстровано шлюб «Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві», замість помилкового «Канівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Відділом реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 11.10.2022.

Суддя: О.М.Букіна