Справа № 523/727/20
Провадження №2/523/23/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2022 р.Суворовський районний суд м. Одеси, в складі:

головуючого судді Бузовського В.В.,

при секретарі Петровської О.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 16 в м. Одесі, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,-

встановив:

В провадженні Суворовського районного суду міста Одеси знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

В судові засідання призначені на 13.09.2022 р., 19.10.2022 р., позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом належним чином шляхом направлення судової повістки електронною поштою та направленням SMS повідомлення (а.с.166,167), про причини неявки не повідомляла, заява про розгляд справи за її відсутності не надходила.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Однак судом, для захисту порушених прав та законних інтересів позивачки, розгляд справи було відкладено та, враховуючи те, що відбулася друга неявка належним чином повідомленого позивача та її представника, суд, незалежно від причин неявки, вважає необхідним залишити заяву без розгляду.

Зазначений висновок суду, щодо залишення заяви без розгляду, узгоджується з правовою позицією викладеною в постанові Верховного Суду у справі № 310/12817/13 від 22.05.2019р.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Так, позивачка протягом тривалого часу не цікавиться станом провадження по даній справі, не з`являється в судові засідання, причини неявки суду не повідомляє, заяву про розгляд справи за її відсутності суду не надає.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 13, 257 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її підписання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підписана 20.10.2022 року.

Суддя: