Справа № 703/1092/21
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

11 жовтня 2022 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Кочеткової І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

встановив:

АТ КБ «Приват Банк» звернулось до суду з вказаним вище позовом.

Ухвалою судді від 19 травня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні.

Справа неодноразово призначалась до розгляду та відкладалась з різних підстав, в тому числі і за клопотаннями представника позивача, а також в зв`язку з їх неявкою в судове засідання.

Зокрема 22 червня 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с. 82).

08 грудня 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.135).

11 квітня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.195).

06 червня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.202).

21 липня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.208).

Розгляд справи було відкладено до 11 жовтня 2022 року.

В судове засідання призначене на 11 жовтня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі.

Таким чином, представник позивача п`ять разів не з`явився в судове засідання, без поважних на те причин.

Відповідачка та її представник, в судове засідання не з`явились.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників процесу фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалося.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Як зазначено у постанові ВС від 22 травня 2019 року у справі №310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідності врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може вз`яти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Отже згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 02 вересня 2020 року у справі № 461/3580/15-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Така ж правова позиція викладена і Постанові ВС № від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

З урахуванням вимог п.10 ч.3 ст.2 ЦПК України про розумність строків розгляду справи судом, як однієї з головних засад здійснення судочинства в цивільних справах, позивач, як сторона справи, має забезпечити свою явку чи явку свого представника у день, визначений судом. У разі необхідності може бути запрошений інший представник, якщо обраний позивачем адвокат систематично не може здійснювати представництво інтересів особи.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у разі повторної неявки в судове засідання позивача повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ст. 128 ЦПК України вказує на те, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси.

Позивач під час подання до суду позовної заяви представник позивача вказав свою поштову адресу, на яку судом і було направлено повідомлення про судові засідання.

22 червня 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с. 82). Розгляд справи було відкладено до 14 липня 2021 року.

14 липня 2021 року судове засідання було відкладено до 16 серпня 2021 року в зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по іншій справі.

16 серпня 2021 року судове засідання було відкладено до 27 вересня 2021 року в зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по іншій справі.

27 вересня 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився. За клопотанням представника відповідача про витребування доказів судове засідання було відкладено до 28 жовтня 2021 року.

28 жовтня 2021 року в судовому засіданні було оголошено перерву до 08 грудня 2021 року.

08 грудня 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.135). Судове засідання було відкладено до 03 лютого 2022 року.

03 лютого 2022 року судове засідання було відкладено до 11 квітня 2022 року в зв`язку технічними причинами.

11 квітня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.195). Судове засідання було відкладено до 06 червня 2022 року.

06 червня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.202). Судове засідання було відкладено до 21 липня 2022 року.

21 липня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.208). судове засідання було відкладено до 11 жовтня 2022 року.

11 жовтня 2022 року представник позивача в судове засідання не з`явився, на електронну адресу суду було надіслано клопотання про перенесення судового засідання в зв`язку з необхідністю отримання додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі (а.с.211).

Таким чином, представник позивача, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується поданими ним заявами до суду, 4 рази підряд не з`явився на розгляд справи.

Ст. 58 ЦК України вказує на те, що сторона, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ст. 61 ЦПК України).

Ч. 1 ст. 64 ЦПК України зазначає на те, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Позивач є юридичною особою АТ КБ «Приват Банк» та відповідно на підставі доручення від його імені діють представники.

Таким чином, у разі не можливості одного із представників позивача з`явитись до суду, позивач не позбавлений можливості направити до суду іншого представника, а чи укласти договір із адвокатом.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд, приходить до висновку, що неявка в судове засідання представника позивача, а також враховуючи те, що явка представника позивача булла визнана судом обов`язковою (як ініціатора судового процесу), а навпаки подача до суду повторних клопотань про відкладення розгляду справи є зловживанням процесуальними правами зі сторони позивача та спрямовані на штучне затягування розгляду справи.

Ч. 3, 4 ст. 44 ЦПК України вказує на те, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи, що позивач будучи належним чином повідомленим про час, місце та дату судового засідання, що підтверджується направленими на адресу суду заявами від представника позивача, чотири рази в судове засідання не з`явився, (хоч і його явка визнана судом обов`язковою) суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

При цьому причини повторних неявок позивача до суду, правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, що відповідає вимогам ст. 44 ЦПК України, згідно з якою особи, які беруть участь в справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Керуючись ст. 44,128, 130, 131, ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257, 258,260, 353 ЦПК України,суд,-

ухвалив:

Позов Акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 15 днів з моменту повного складення тексту судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляціної скарги, якщо скаргу не було подано, у разі подання апеляціної скарги-після розгляду скарги апеляційним судом, якщо вона не буде скасована.

Головуючий: В.О. Прилуцький