справа № 336/4930/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 вересня 2022 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Галущенко Ю.А., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики,-

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача адвокат Васильєв П.С. звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якому просить визнання недійсним договору позики №24/01/20-06 від 24.01.2020.

Справа надійшла до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя та згідно автоматизованого розподілу справу передана у провадження судді Галущенко Ю.А..

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом ч. 3 ст. 177 До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду позивач ОСОБА_1 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору, яке не підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судовий збір»: Судовий збір справляється:за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачка не звільнена від сплати судового збору при пред`явленні позову.

У рішенні по справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. ЄСПЛ констатує, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдавати шкоди суті цього права, та має переслідувати законну мету. Разом з тим, на думку ЄСПЛ, судовий збір є таким собі обмежувальним заходом, який попереджає подання необґрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК та п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В своєму клопотанні представник позивачки посилається на те, що розмір судового збору, який вона має сплатити, перевищує 5 % розміру річного доходу позивачки за попередній календарний рік, на підтвердження чого надано Довідку форми ОК-7 з Пенсійного фонду, відповідно до якої ОСОБА_1 за попередній рік не було нараховано та виплачено доходів.

Суд, бере до уваги, що з наданих відомостей, крім даних про доходи, вбачається наявність у позивач матеріальних благ у виді транспортного засобу RENAULT, випуску 2014 року,якій оцінений в сумі 269733,20 грн..

Оскільки позивачем не доведено її матеріальний стан з врахуванням належності їй, майна, суд позбавлений можливості оцінити її матеріальне становище для вирішення питання про звільнення її від сплати судового збору.

Позивач не є особою, що звільнена від сплати судового збору відповідно до закону та відсутні підстави, визначені частиною 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки позивачка не надала переконливих доказів на підтвердження свого скрутного матеріального стану.

З п. 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» вбачається, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи.

Оскільки суд не наділений повноваженнями звільняти особу від сплати судового збору без будь-яких достатніх правових підстав та, враховуючи, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, суд приходить до висновку про відмову у звільненні позивачки від сплати судового збору.

Згідно з ч.1 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір, який складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн;

Таким чином, за вимогу про перегляд заочного рішення, необхідно було сплатити судовий збір в сумі 992,40 грн., судового збору за наступними платіжними реквізитами:

(Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050))

Отримувач - ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ) 37941997

Код банку отримувача (МФО): 899998

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП) Номер рахунку (IBAN) - UA0008515

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам ч.3 ст.177 ЦПК України.

Окрім того, заява надійшла до суду в електронному вигляді, яка містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд» 23.09.2022.

Відповідно до частин 1, 4 та 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом частини 5 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Саме в такий спосіб представник позивача звернувся до суду.

Відповідно ч. 7 ст.43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно з ч.1 ст.177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

В порушення даних норм представником позивача не надано до позовної заяви доказів надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів, а тому позовна заява вважається поданою без додержання вимог ч. 1ст. 177 ЦПК України.

Отже, позивачеві слід подати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів

З урахуванням зазначеного позивач має усунути вказані недоліки шляхом надання документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі та підтвердження надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи викладене, позовну заяву на підставі ст. 185 ЦПК України слід залишити без руху, як таку, що подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України , та надати позивачу строк для усунення недоліків та подачі уточненої позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 175,177,185 ЦПК України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсним договору позики - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Галущенко Ю.А.