Провадження № 2/761/9298/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2022 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Пономаренко Н.В

за участю секретаря: Бражніченко І.О.

позивача: ОСОБА_1

представника відповідача: Лиманюк О.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Києві клопотання позивача про призначення судової психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ГУНП в Київській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю слідчого відділу Броварського РУП ГУНП України в Київській області про призначення судової психологічної експертизи, -

в с т а н о в и в :

В провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ГУНП в Київській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю слідчого відділу Броварського РУП ГУНП України в Київській області про призначення судової психологічної експертизи, відповідно до якого позивач просив суд: стягнути з Державної казначейської служби України через Державний бюджет України на користь ОСОБА_1 1000000,00 грн. моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю слідчого відділу Броварського районного управління поліції ГУНП України в Київській області.

27.09.2022 року позивачем подано до суду клопотання про призначення судової психологічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання: 1) Чи спричиненні моральні страждання (моральна шкода) позивачу ОСОБА_1 внаслідок протиправних дій та бездіяльності слідчих СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області. 2) Якщо позивачу, ОСОБА_1 внаслідок протиправних дій слідчих СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області моральні страждання (моральна шкода) дійсно спричиненні, то як можна визначити їх грошовий еквівалент.

Позивач у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні клопотання.

Представник відповідача ГУНП в Київській області в судому засіданні заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідач Державна казначейська служба України в судове засідання не з`явився, свого представника не направив, про дату та час судового засіданні повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, вивчивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом позовних вимог ОСОБА_1 є відшкодування 100 0000 грн. моральної шкоди, завданої протиправною бездіяльністю слідчого відділу Броварського районного управління поліції ГУНП України в Київській області.

Згідно з ч. 2 ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду. Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Відповідно до розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень. Затвердженого наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку). Психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи. Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: - індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; - емоційних реакцій та станів; - закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Отже, будь-яка компенсація не може бути сумірною стражданням. Відповідно, будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним. Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12 липня 2007 року).

Крім того, 04.10.2022 року позивачем долучено до матеріалів справи висновок спеціаліста-психолога доктора психологічних наук, професора, професора кафедри психології Запорізького національного університету М.Г. Ткалич від. 30.09.2022 року.

Таким чином, на підставі викладеного, враховуючи і те, що 04.10.2022 року позивачем долучено до матеріалів справи висновок спеціаліста-психолога, суд приходить до висновку, що встановлено відсутність всіх умов, визначених ч. 1 ст. 103 ЦПК України, тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання про призначення судово-психологічної експертизи по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 84, 103, 259, 261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

в задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає і заперечення на неї можуть бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: