23.09.2022 Справа № 756/9252/21
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
______________________________________________________________________
Унікальний №756/9252/21
Провадження №2-з/756/195/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Колесник А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту проживання однією сім`єю та поділ майна,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту проживання однією сім`єю та поділ майна.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 24.06.2021 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

22.09.2022 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Фадєєвої Н.І. звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме: земельну ділянку кадастровий номер :31:130:0218 за адресою Київська обл., Вишгородський р-н, Вищедубечанська сільрада; земельну ділянку кадастровий номер :31:130:0220 за адресою Київська обл., Вишгородський р-н, Вищедубечанська сільрада; земельну ділянку кадастровий номер :31:130:0217 за адресою Київська обл., Вишгородський р-н, Вищедубечанська сільрада; дачний будинок загальною площею 125,2 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 ; квартиру АДРЕСА_2 , яке на праві приватної власності належить ОСОБА_2 .

Заяву про забезпечення позову обґрунтовано тим, що з приводу вказаного майна у сторін існує матеріальний спір, а відповідач з березня 2022 року виїхав за кордон і по теперішній час не повернувся, у зв`язку з чим існують реальні підстави вважати, що вказане майно може бути реалізоване відповідачем.

Заявник вказує, що незастосування заходів забезпечення позову може призвести до неможливості виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

В порядку, визначеному ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати заяву про забезпечення позову без повідомлення учасників справи.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах заяви докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

Згідно ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 151 ЦПК України визначено, що у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до абз. 1 ч. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд (суддя), розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом 6 Постанови визначено, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки, безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Відповідно, заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Разом з тим, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява позивача про забезпечення позову шляхом накладення арешту не підлягає задоволенню у зв`язку із тим, що заявником не обґрунтовано жодного ризику ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, у випадку невжиття таких заходів.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення заявлених вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150, 151, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача про забезпечення позову у цивільній справі за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання факту проживання однією сім`єю та поділ майна - залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі якщо ухвала була постановлена без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя: О.В. Диба