Ухвала

30 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 215/3683/21

провадження № 61-2764ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Русинчука М. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 вересня 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 23 листопада 2021 року щодо закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до начальника Тернівського відділення поліції Головного управління національної поліції Дніпропетровської області Шульги Анатолія Вікторовича, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю відповідно до рішення від 03 лютого 2020 року Дніпровського окружного адміністративного суду у справі № 160/12016/19,

ВСТАНОВИВ:

14 лютого 2022 року (згідно з штемпелем на поштовому конверті) ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу з пропуском строку на касаційне оскарження на зазначені судові рішення, яка не відповідає вимогам статті 392 ЦПК України.

Ухвалою Верховного Суду від 18 квітня 2022 року касаційну скаргу залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків касаційної скарги (десять днів з моменту отримання ухвали про залишення без руху). Запропоновано особі, яка подала касаційну скаргу, надати суду касаційної інстанції докази щодо вручення оскарженого судового рішення або навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження і надіслати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Вказану ухвалу в порядку статті 272 ЦПК України вручено заявнику 16 вересня 2022 року (поштове відправлення № 798).

19 вересня 2022 року ОСОБА_1 надіслав заяву про відкриття провадження після усунення недоліків. У заяві викладені два клопотання: про поновлення строку на касаційне оскарженні і звільнення від сплати судового збору.

На обґрунтування причин поважності строку на касаційне оскарження ОСОБА_1 зазначає, що 11 лютого 2022 року отримав повний текст оскарженої постанови апеляційного суду. Документи, що підтверджують дату вручення судового рішення знаходяться в матеріалах справи, які не йому надають. Посилаючись на пандемію і воєнний стан, запроваджений Указом Президента від 24 лютого 2022 року № 64, просить поновити строк на касаційне оскарження.

Щодо поновлення строку на касаційне оскарження

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 затверджено Порядок проведення протиепідемічних заходів, пов`язаних із самоізоляцією осіб (далі - Порядок).

Цим Порядком визначаються порядок та підстави для проведення протиепідемічних заходів, пов`язаних із самоізоляцією осіб, які можуть сприяти поширенню інфекційних хвороб або входять до групи ризику щодо ускладненого перебігу або настання летальних випадків гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відповідно до пункту другого Порядку самоізоляція здійснюється з метою запобігання поширенню на території України COVID-19 та зменшення кількості хворих з тяжким перебігом COVID-19.

Згідно з пунктом четвертим Порядку з метою протидії поширенню COVID-19 використовується відповідна система.

Згідно з пунктом восьмим Порядку у разі призначення зобов`язання щодо самоізоляції до системи вноситься інформація про: прізвище, ім`я, по батькові особи; стать; дату народження; визначене особою місце самоізоляції (у разі ненадання особою відомостей про місце самоізоляції місцем самоізоляції вважається зареєстроване місце проживання особи); зареєстроване місце проживання особи; засоби зв`язку (номер телефону); місце роботи, навчання, дитячий заклад та їх адреси; можливість забезпечувати піклування за особою; стан здоров`я (зокрема про перебіг симптомів COVID-19, результати досліджень за методом полімеразної ланцюгової реакції, чи госпіталізовано пацієнта); контактних осіб (за наявності); строк самоізоляції.

Самого лише посилання на існування карантину та запроваджених у зв`язку з цим обмежень (самоізоляції), без аргументованих доводів та обґрунтованих доказів, не може вважатись, з огляду на зміни до законодавства, поважною причиною пропуску строку для подання касаційної скарги.

Відповідно до частин першої-третьої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

24 лютого 2022 року відповідно до Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» на території України введено воєнний стан.

Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень свідчить про те, що повний текст оскарженого судового рішення складено 23 листопада 2021 року, строк на касаційне оскарження сплив 23 грудня 2021 року.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку на касаційне оскарження особа, яка подала касаційну скаргу, серед іншого, посилається на воєнний стан, проте строк на касаційне оскарження сплив до введення воєнного стану на території України. Тому питання поновлення строку на оскарження судових рішень, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні є неповажними.

Крім того, посилання заявника на те, що 11 лютого 2022 року він отримав повний текст оскарженої постанови апеляційного суду, документи, що підтверджують дату вручення судового рішення знаходяться в матеріалах справи, які йому не надають, не може вважатись поважною причиною для поновлення строку на касаційне оскарження з тих підстав, що вирішення питання про відкриття (відмову у відкритті) касаційного провадження Верховний Суд вирішує після надходження касаційної скарги, тому суд позбавлений можливості перевірити вручення повного тексту оскарженого судового рішення заявнику, за відсутності матеріалів справи.

З урахуванням наведеного на підтвердження зазначених обставин пропуску строку на касаційне оскарження заявник має надати відповідну довідку суду про дату отримання судового рішення апеляційного суду або інші належні докази в оригіналах чи належним чином завірені їх копії, з приводу недотримання апеляційним судом вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судових рішень, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору

ОСОБА_1 у клопотанні про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на пункт 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», що предмет позову у справі стосується відшкодування шкоди, завданої здоров`ю, частину другу статті 8 Закону України «Про судовий збір», вказує, що є членом малозабезпеченої сім`ї, отримує виплати (розмір виплат 2 154,25 грн), менше ніж розмір мінімального прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн), просить звільнити від сплати судового збору. До заяви додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 14 червня 2022 року.

Відповідно до пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Тлумачення зазначеної норми права дає підстави для висновку, що у справі про відшкодування шкоди, завданої особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду, позивач звільняється від сплати судового збору не тільки у суді першої інстанції (при пред`явленні позову), але й на наступних стадіях цивільного процесу (при подачі апеляційної та касаційної скарги). Ці стадії судового захисту є єдиним цивільним процесом, завдання якого є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушеного права.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30 червня 2021 року у справі № 204/8696/20-ц (провадження № 61-7183св21).

Отже, позивач, який звільнений від сплати судового збору при пред`явленні позову, також звільняється від його сплати й при поданні апеляційної чи касаційної скарги.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість вимог клопотання з підстав пункту 13 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», оскільки позивач звільнений від сплати судового збору за подання касаційної скарги у цій справі.

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 недоліки касаційної скарги не усунув, підстав для поновлення строку на касаційне оскарження немає, суд дійшов висновку про наявність підстав продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 127, 260, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліку касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя М. М. Русинчук