Справа №601/1573/22
Провадження № 2/601/611/2022
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2022 року

Кременецький районний суд Тернопільської області у складі:

головуючого судді Шульгач Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Бонюкевич І.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Кременець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування вимог позивач вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: земельну ділянку площею 0,99 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 010010590, яка розташована на території Лідихівської сільської ради Кременецького району Тернопільської області, що належить ОСОБА_3 згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №029368. 28 січня 2019 року ОСОБА_3 було складено заповіт, за яким він заповів земельну ділянку площею 0,99 га ОСОБА_1 . Позивач, будучи спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3 , звернулася до приватного нотаріуса Кременецького районного нотаріального округу Осієвської О.М. із заявою про прийняття спадщини. Однак, приватним нотаріусом їй було роз`яснено про те, що вона пропустила строк на прийняття спадщини. Позивач пропустила строк для звернення в нотаріальну контору для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту. Посилаючись на наведене, просить задовольнити заяву.

Ухвалою судді Кременецького районного суду Тернопільської області від 23 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В судове засідання позивач не з`явилася, однак від її представника адвоката Булави О.П. надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, заявлені позовні вимоги підтримують та просять задовольнити.

В судове засідання відповідач не з`явилася, подавши суду заяву про розгляд справи у її відсутності, заявлені вимоги визнає.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини справи:

Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ№029368 від 17.07.2008 року ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 0,99 га, кадастровий номер 010010590 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Лідихівської сільської ради Кременецького району Тернопільської області.

28 січня 2019 року ОСОБА_3 складено заповіт, згідно якого він заповів земельну ділянку площею 0,99 га, яка розташована на території Лідихівської сільської ради Кременецького району Тернопільської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер: :01:001:0590 онучці - ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 26 березня 2020 року, виданим Почаївською міською радою Кременецького району Тернопільської області, про що зроблено актовий запис за №48.

Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Кременецького районного нотаріального округу Осієвської О.М. за №114/01-16 від 27.07.2022 року, ОСОБА_1 повідомлено про те, що вона вважається такою, що не прийняла спадщину після смерті ОСОБА_3 у встановлений законом строк, оскільки не подавала заяву про прийняття спадщини та не проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Як вбачається з довідки №841 виданої Почаївським комбінатом комунальних підприємств 22 серпня 2022 року, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 проживав і був зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 . Разом з ним на день його смерті згідно записів будинкової книги проживали і були зареєстровані ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (онука), ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (чоловік онуки), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (правнук), ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (правнучка).

З врахування встановлених обставин, суд вважає, що до виниклих між сторонами правовідносин слід застосувати наступні норми матеріального права.

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

В силу вимог ст. 1261 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

В силу вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановеного законом строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини розпочався 26 березня 2020 року і завершився 26 вересня 2020 року.

До приватного нотаріуса Кременецького нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулася 27.07.2022 року.

Встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті діда ОСОБА_3 . Інших спадкоємців за заповітом судом не встановлено.

Як на поважність причин пропуску строку позивач посилається на те, що не знала про існування заповіту, дізналася про нього лише у липні 2022 року, після того як звернулася до приватного нотаріуса Кременецького районного нотаріального округу Осієвської О.М.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 року у справі 655/525/20.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону та приймаючи до уваги причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, визнання відповідачем позову, яке не порушує права інших осіб, відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин.

За таких обставин, позивачу слід визначити додатковий строк для подання заяви у нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

При цьому, суд вважає, що достатнім для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є двомісячний строк з дня набрання рішення законної сили, який необхідно встановити позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. ст. 4, 5, 89, 141, 263, 264, 265, 268, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Повне рішення складено 05 жовтня 2022 року.

Головуючий: