Ухвала

03 жовтня 2022 року

м. Київ

справа № 679/238/20

провадження № 61-9463ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коломієць Г. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Нетішинського міського суду Хмельницької області 2022 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 30 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Крупецької сільської ради Славутського району Хмельницької області, ОСОБА_2 , треті особи: Шепетівська місцева прокуратура, Головне управління Держгеокадастру в Хмельницькій області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсною (нікчемною) довіреності,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до Головлівської сільської ради, ОСОБА_2 , треті особи: Шепетівська місцева прокуратура, Головне управління Держгеокадастру

в Хмельницькій області (далі - ГУ Держгеокадастру в Хмельницькій області), ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , в якому просив суд визнати недійсною (нікчемною) довіреність, посвідчену секретарем виконавчого комітету Головлівської сільської ради Славутського району Хмельницької області, зареєстровану в реєстрі № 135 від 31 жовтня 2018 року.

Рішенням Нетішинського міського суду Хмельницької області від 02 червня 2022 року, залишеним без змін постановою Хмельницького апеляційного суду від 30 серпня 2022 року, у задоволені позову ОСОБА_1 до Крупецької сільської ради Славутського району Хмельницької області, ОСОБА_2 , треті особи: Шепетівська місцева прокуратура,

ГУ Держгеокадастру в Хмельницькій області, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання недійсною (нікчемною) довіреності відмовлено.

26 вересня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Нетішинського міського суду Хмельницької області 2022 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 30 серпня 2022 року (надійшла до суду 29 вересня 2022 року), у якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження

в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження

з огляду на наступне.

У порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_1 звернувся до суду у 2020 році та заявляв одну позовну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 2 102,00 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 840,80 грн).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

У касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначив, що він має статус учасника бойових дій, однак жодних доказів на підтвердження даного факту заявником не надано.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних

з порушенням їхніх прав.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має врахувати предмет та підстави позову, перевірити, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Вказана правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі

№ 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19).

Зі змісту касаційної скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує судові рішення у справі за позовом про визнання довіреності недійсною (нікчемною), тобто зазначена справа не пов`язана із захистом порушених прав заявника саме як учасника бойових дій.

Верховний Суд не бере до уваги посилання заявника на постанову Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі

№ 545/1149/17 (провадження № 14-730цс19), оскільки у наведеній справі спір стосувався порушених прав заявника саме як учасника бойових дій, оскільки був поданий позов про визнання права на приватизацію земельної ділянки, і при цьому Велика Палата Верховного Суду зазначила, що до суду він звернувся з метою захисту свого права на отримання земельної ділянки.

У зв`язку з викладеним, відсутні підстави для звільнення заявника від сплати судового збору як учасника бойових дій у даній справі за позовом про визнання довіреності недійсною (нікчемною).

Отже, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подачу касаційної скарги у розмірі 1 681,60 грн (840,80*200%=1 681,60 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату в повному обсязі.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Нетішинського міського суду Хмельницької області 2022 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 30 серпня 2022 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г. В. Коломієць