ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

12 жовтня 2022 року

м. Валки Харківської області

справа № 632/152/22

провадження № 22-ц/818/3595/22

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Котелевець А.В.,

суддів - Бурлака І.В., Яцини В.Б.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк»,

відповідач - ОСОБА_1 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року в складі судді Кочнєва О.В.,

у с т а н о в и в :

У лютому 2022 року Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») в особі свого представника Мірошниченка Сергія Івановича звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Позовна заява мотивована тим, що 15 березня 2013 року між банком та ОСОБА_1 укладено кредитний договір шляхом підписання Заяви, відповідно до умов якої останній отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.

Умови кредитного договору відповідач не виконав, допустив заборгованість, яка станом на 21 грудня 2021 року склала суму в загальному розмірі 91 349,63 грн (заборгованість за тілом кредиту 67694,75 грн, заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно зі статтею 625 ЦК України, - 23654,88 грн), яку позивач просив стягнути з відповідача на свою користь.

Заочним рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 15 березня 2013 року в сумі 91 349,63 грн та 2481,00 грн судового збору.

Заочне рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позов є доведеним та підлягає задоволенню з підстав, передбачених статтею 1054 ЦК України.

У липні 2022 року ОСОБА_2 - представник ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду першої інстанції.

Заява мотивована тим, що ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 10 лютого 2022 року відкрито провадження в даній справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а відповідачу встановлено 15-денний строк з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Однак 24 лютого 2022 року російська федерація розпочала воєнну агресію стосовно України, в нашій країні введено воєнний стан, а сам ОСОБА_1 з 04 березня 2022 року був призваний на військову службу до Збройних Сил України, де і перебуває на даний час.

Зазначає, що ОСОБА_1 з об`єктивних причин, які не залежали від його волі, не мав можливості подати відзив на позовну заяву з відповідними доказами щодо заперечення проти позову. При цьому справа розглянута за відсутності відповідача, який не був належним чином повідомлений про день і час розгляду справи 07 квітня 2022 року, коли було ухвалено оскаржуване рішення суду першої інстанції.

Вказує, що звертаючись до суду з даним позовом, банк визначив суму заборгованості за кредитним договором від 15 березня 2013 року за період з 15 березня 2013 року по 23 грудня 2021 року. Однак заочним рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 25 березня 2019 року з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» стягнута заборгованість за кредитним договором від 15 березня 2013 року станом на 30 січня 2019 року в розмірі 72 482,07 грн та судові витрати в розмірі 1 921 грн. Вказана заборгованість в повному обсязі сплачена відповідачем на стадії примусового виконання рішення суду.

Звертає увагу на те, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Умови та Правила надання банківських послуг в ПриватБанку, які були додані позивачем до позовної заяви, не містять підпису відповідача, отже не підтверджують умов кредитування та наявність заборгованості ОСОБА_1 у визначеному банком розмірі.

Із розрахунку заборгованості за договором від 15 березня 2013 року, укладеного між АТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , а також Виписки за вказаним кредитним договором, доданих банком до позовної заяви, вбачається, що заборгованість нарахована за карткою № 726979, однак доказів надання цієї картки відповідачу матеріали справи не містять.

Крім того, останнє погашення кредиту за карткою мало місце 19 червня 2018 року, останнє поповнення коштів відбулося 19 жовтня 2018 року. Відповідно до статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Однак з позовом банк звернувся 02 лютого 2022 року, тобто з пропуском строку позовної давності.

Посилаючись на те, що строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду першої інстанції пропущено з поважних причин - у зв`язку з воєнною агресією, яку російська федерація розпочала стосовно України 24 лютого 2022 року, введенням в Україні у зв`язку з цим воєнного стану та призову ОСОБА_1 04 березня 2022 року на військову службу до Збройних Сил України, ОСОБА_2 - представник ОСОБА_1 просив поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року.

Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року заяву ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року залишено без задоволення.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відповідачем не обґрунтовано належними та допустимими доказами поважність причин неподання заяви про перегляд заочного рішення у встановлений законом строк. З часу отримання копії заочного рішення 07 квітня 2022 року і до укладання договору зі своїм представником 26 липня 2022 року відповідач не надав доказів відсутності вільного часу під час проходження служби (перебування на завданні, відсутність увільнень тощо), що унеможливлювало оскарження заочного рішення суду першої інстанції. Само по собі перебування в лавах військових формувань України, навіть під час збройної агресії проти України, не є підставою для поновлення військовослужбовцям усіх без винятку процесуальних строків.

На зазначену ухвалу суду першої інстанції 02 вересня 2022 року ОСОБА_2 - представник ОСОБА_1 через систему «Електронний суд» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до того ж суду для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала позбавляє відповідача права на апеляційний перегляд заочного рішення суду першої інстанції. У разі відсутності підстав для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, суд постановляє ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, що надає можливість відповідачу оскаржити заочне рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Зазначає, що перебування відповідача у складі Збройних Сил України під час воєнного стану є об`єктивними і поважними причинами пропуску відповідного процесуального строку.

Позивач ухвалу суду першої інстанції не оскаржив, правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Частиною третьою статті 3 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Суд апеляційної інстанції розглядає апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 на ухвалу Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами на підставі частини другої статті 369 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Встановлено, що 02 лютого 2022 року АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором від 15 березня 2013 року.

Заочним рішенням Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 15 березня 2013 року сумі 91 349,63 грн та 2481,00 грн судового збору.

У липні 2022 року відповідачем подано заяву про перегляд заочного рішення та клопотання про поновлення строку на подання вказаної заяви.

Ухвалою суду першої інстанції від 08 серпня 2022 року прийнято до провадження заяву ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року, розгляд заяви призначено на 22 серпня 2022 року. Зазначено, що питання поновлення строків на подання заяви про перегляд заочного рішення суду залишено відкритим до часу проведення судового засідання, вирішивши його первинно.

Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року заяву ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд вказаного заочного рішення залишено без задоволення.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановлених частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку. Передбачене у реченні другому частини четвертої статті 287 ЦПК України спеціальне правило про початок відліку строку на апеляційне оскарження заочного рішення застосовне лише до тих рішень, які суд ухвалив за правилами, що діють з 15 грудня 2017 року.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 (провадження № 14-74цс21).

Суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали не врахував вказаних вимог закону, у зв`язку з чим дійшов помилкового висновку про залишення без задоволення заяви ОСОБА_2 - представника відповідача про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 07 квітня 2022 року без розгляду питання про перегляд вказаного заочного рішення по суті.

За правилами статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженні у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставин справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, ухвала Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. 367, ч. 2 ст. 369, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 1 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381, 382, 384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 22 серпня 2022 року скасувати, справу направити до Первомайського міськрайонного суду Харківської області для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повне судове рішення складено 12 жовтня 2022 року.

Головуючий А.В. Котелевець

Судді І.В. Бурлака

В.Б. Яцина