281/622/21
2/279/1340/22

У Х В А Л А

03 жовтня 2022 року

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., по цивільній справі №281/622/21 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокатське бюро "Немировський і партнери", до Державного агентства лісових ресурсів України, державного підприємства Лугинське лісове господарство, Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, упорядкування адреси та зобов`язання проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно, -

В С Т А Н О В И В :

На підставі розпорядження в.о.голови Лугинського районного суду Житомирської області від 20.09.2022 року Коростенському міськрайонному суду Житомирської області передана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокатське бюро "Немировський і партнери", до Державного агентства лісових ресурсів України, державного підприємства Лугинське лісове господарство, Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, упорядкування адреси та зобов`язання проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно.

Статтею 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

У даній справі сторона позивача просить скасувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію не свого набутого права, а права іншої особи. Одночасно просять зобов`язати Лугинську селищну раду упорядкувати нумерацію окремих частин об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом присвоєння житловому приміщенню адресу: АДРЕСА_1 , а також зобов`язати провести державну реєстрацію свідоцтва про право власності на житло.

Вказаним відповідачем не прийнято рішення про відмову в присвоєнні адреси та останній при вирішенні вказаного питання є суб`єктом владних повноважень, який виконує управлінські функції, зокрема розпорядчі та інші, що в свою чергу вказує на підвідомчість справи за правилами адміністративного судочинства, а тому вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Ужитий в цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення публічно-владних управлінських функцій.

Визначальним критерієм здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі й обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, а визначальним принципом цивільного судочинства є змагальність сторін.

Основною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватно правові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії органу влади чи місцевого самоврядування.

Аналіз змісту статті 15 ЦПК України та статті 19 КАС України в сукупності дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і цивільних справ у кожній конкретній справі недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин (участь у них суб`єкта владних повноважень). Визначальною ознакою для правильного вирішення такого питання є характер правовідносин, з яких виник спір.

Із матеріалів справи слідує, що на підставі розпорядження органу приватизації від 31.05.2021 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 видано свідоцтво про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Державний реєстратор відмовив у державній реєстрації права власності у зв`язку з наявними суперечностями між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно.

Таке право вже зареєстровано за Державою, в особі Державного агентства лісових ресурсів України.

Статтею 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Як слідує з пп. 10 п. «б`ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до делегованих законом повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради в галузі житлово-комунального господарства віднесено облік та реєстрацію відповідно до закону об`єктів нерухомого майна незалежно від форми власності.

Згідно з ст. 40 цього ж Закону виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, крім повноважень, передбачених цим Законом, здійснюють й інші надані їм законом повноваження.

Вирішення питання про присвоєння об`єкту нерухомого майна поштової адреси на момент звернення позивача з позовом належало до повноважень виконавчого органу сільської, селищної, міської ради. При цьому, чинне в Україні законодавство чітко не регламентує процедуру присвоєння такої адреси, незважаючи на те, що жодного правочину з нерухомим майном неможливо здійснити, якщо йому не присвоєно поштову адресу. В той же час, органи місцевого самоврядування не позбавлені можливості затверджувати такі процедури на місцях.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 441/1625/15-а та від 13 серпня 2020 року № 344/9283/16-а, від 10 вересня 2020 року у справі № 591/245/17.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правовідносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний (зобов`язані) виконувати вимоги та приписи такого владного суб`єкта. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року в справі № 914/2006/17.

Отже, у даній справі виникли саме публічно-правові відносини, оскільки Лугинська селищна рада Коростенського району Житомирської області діє як суб`єкт владних повноважень, діями якого, на думку позивачів, порушуються їх права з приводу присвоєння адреси знаходження належного їм на праві власності нерухомого майна та реєстрації права.

Відповідно до п.1.ч.1 ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Керуючись ст.186, 353, 354 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

У відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє адвокатське бюро "Немировський і партнери", до Державного агентства лісових ресурсів України, державного

підприємства Лугинське лісове господарство, Лугинської селищної ради Коростенського району Житомирської області про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, упорядкування адреси та зобов`язання проведення державної реєстрації прав на нерухоме майно - відмовити.

Роз`яснити позивачам, що вони мають право подати позов в порядку адміністративного судочинства.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом 15 днів з дня її проголошення через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня її вручення.

Суддя: