Номер провадження 2-о/754/292/22
Справа №754/6357/22
РІШЕННЯ

Іменем України

27 вересня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва у складі:

під головуванням судді Буша Н.Д.

за участю:

секретаря судового засідання Зануди І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту неправильності написання прізвища в акті цивільного стану та внесення змін до актового запису про розлучення та про смерть, -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про встановлення факту неправильності написання прізвища в акті цивільного стану та внесення змін до актового запису про розлучення та про смерть.

Ухвалою суду від 10 серпня 2022 року заяву ОСОБА_1 було залишено без руху з наданням заявнику строку на усунення недоліків.

Заявником ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Червінської М.Л. на виконання ухвали суду у встановлені суддею строки, було усунуто зазначені судом недоліки, ухвалою суду від 18.08.2022 року відкрито провадження.

Крім того, ухвалою суду від 18.08.2022 року було задоволено клопотання про витребування доказів представника заявника - ОСОБА_2 та витребувано у Деснянському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) витяг запису в актовому записі про розірвання шлюбу по справі №754/3884/15 від 19 травня 2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Заява обґрунтована тим, що 29 січня 1999 року у відділі реєстрації актів громадянського стану м. Києва заявник зареєструвала шлюб з ОСОБА_5 , в зв`язку з чим була зміна прізвища з дівочого « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 ». Від шлюбу у подружжя народилось двоє дітей - син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В свідоцтвах про народження дітей батьком записаний ОСОБА_5 . Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2015 року шлюб між подружжям було розірвано. В рішенні суду від 19 травня 2015 року прізвище чоловіка заявника вказано ОСОБА_5 , а в актовому записі про розірвання шлюбу №754/3884/15-ц від 19 травня 2015 року вказано прізвище ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , помилково вказано прізвище « ОСОБА_10 » замість « ОСОБА_7 ». ІНФОРМАЦІЯ_3 помер чоловік заявника і Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ, було видано свідоцтво про смерть, в якому було вказано прізвище чоловіка заявника « ОСОБА_10 ». В грудні 2021 року заявник звернулась до Пенсійного відділу для оформлення пенсії на неповнолітнього сина ОСОБА_9 в зв`язку зі втратою годувальника, але в усній формі отримала відмову, в зв`язку з тим, що в актовому записі про розірвання шлюбу та в свідоцтві про смерть помилково вказано прізвище « ОСОБА_10 ». 03 січня 2022 року заявник звернулась до Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві ЦМУ МЮ м. Київ із заявою про внесення змін в актових записах про розірвання шлюбу та про смерть прізвища ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , але до цього часу не отримала обґрунтованого висновку про внесення змін в актові записи чи відмову в цьому. Через зазначені невідповідності на даний момент у заявника виникли труднощі в оформленні документів. Внесення змін до активних записів про розірвання шлюбу та про смерть має для заявника юридичне значення. Тому, заявник звертається до суду з вказаною заявою.

Сторони в судове засідання не з`явились, в матеріалах справи наявні клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Суд вважає за можливим проводити розгляд справи на підставі наявних в ній доказів без участі сторін.

Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов до переконання про задоволення позову на підставі наступного.

Відповідно до ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , 29 січня 1999 року уклала шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що Відділом реєстрації актів громадянського стану Ватутінського району м. Києва, було зроблено відповідний актовий запис №97, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 . Після укладення шлюбу прізвище « ОСОБА_6 » було змінено на « ОСОБА_7 ».

Від шлюбу у подружжя народилось двоє дітей - син ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В свідоцтвах про народження дітей батьком записаний ОСОБА_5 .

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2015 року шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , було розірвано.

Відповідно до відмітки про розірвання шлюбу, яка міститься в паспорті заявника, прізвище заявника зазначено « ОСОБА_10 ».

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер чоловік заявника ОСОБА_5 про, що Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ, було видано свідоцтво про смерть, прізвище померлого зазначено « ОСОБА_10 ».

В грудні 2021 року заявник звернулась до Пенсійного відділу для оформлення пенсії на неповнолітнього сина ОСОБА_9 в зв`язку зі втратою годувальника, але в усній формі отримала відмову, в зв`язку з тим, що в актовому записі про розірвання шлюбу та в свідоцтві про смерть помилково вказано прізвище « ОСОБА_10 ».

Як було зазначено в заяві, 03 січня 2022 року заявник звернулась до Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві ЦМУ МЮ м. Київ із заявою про внесення змін в актових записах про розірвання шлюбу та про смерть зміни прізвище ОСОБА_10 та ОСОБА_7 , але до цього часу не отримала обґрунтованого висновку про внесення змін в актові записи чи відмову в цьому.

Згідно пояснень Деснянського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального Управління Міністерства Юстиції (м.Київ) від 30.08.2022 р. №2317/21.3-32, відділ повідомляє, що актового запису про розірвання шлюбу по справі №754/3884/15 від 19 травня 2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не виявлено. Крім того, зазначили, що в пункті 2 Розділу IVЗакону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01 липня 2010 року, який набув чинності 27.07.2022 зазначено, що розірвання шлюбу, здійснене судом до набрання чинності цим Законом, підлягає державній реєстрації в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно, рішення судів про розірвання шлюбу після 27 липня 2010 року, не підлягають державній реєстрації в органі державної реєстрації актів цивільного стану, та не тягне за собою складання актового запису про розірвання шлюбу. У рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Згідно пункту 2 частини 3 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року за №52/5, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Також, згідно п. 3 ч. 3 розділу ІІІ Правил, рішення суду про розірвання шлюбу, поставлене судом після набрання чинності Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», надсилається судом до відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Отже, рішення суду про розірвання шлюбу постановлене судом після набрання чинності Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» є остаточним документом, що підтверджує розірвання шлюбу.

Крім того, Деснянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) повідомив, що на підставі рішення Деснянського районного суду міста Києва від 19.05.2015 року, справа №754/3884/15-ц, проставлена відмітка про розірвання шлюбу в актовому записі про шлюб №97 від 29.01.1999 р., складеного Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) на громадян ОСОБА_5 та ОСОБА_12 .

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 49 ЦК України державній реєстрації підлягають народження фізичної особи та її походження, громадянство, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Реєстрація актів цивільного стану провадиться відповідно до закону.

Абзацом 2 п. 3, п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №12 «Про практику розгляду судами справ про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» від 07.07.1995 роз`яснено, що суд розглядає заяви про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану як у випадках невиправлення органами реєстрації актів громадянського стану помилок, допущених при складанні актового запису, так і при відмові зазначених органів внести в ці записи передбачені законодавством зміни (прізвища, імені, по батькові тощо) і доповнення (наприклад, про національність і громадянство батьків). Суд постановляє рішення про неправильність запису в акті громадського стану, саме в тій частині цього запису, в якій встановлено неправильність, а не запису всього акта громадянського стану.

При цьому, неправильність в актовому записі не обов`язково має бути пов`язана з помилками власне при складенні актового запису чи помилками реєстратора, така неправильність може бути пов`язана з іншими чинниками, наприклад, неправильним перекладом в документі, на підставі якого вносились відомості до актового запису.

Внесення змін до актових записів про розірвання шлюбу та про смерть ОСОБА_5 , має юридичне значення для заявника, а саме необхідне для оформлення пенсії, оскільки саме органами ПФУ було виявлено розбіжності у анкетних даних.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), які містяться у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст. 4 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно п. 6 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Таким чином, з метою захисту порушених прав заявника, існує необхідність встановити неправильність зазначення прізвища в актовому записі про розірвання шлюбу та в актовому записі про смерть.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати суд покладає на заявника.

Керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 80, 81, 89, 293, 294 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Деснянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про встановлення факту неправильності написання прізвища в акті цивільного стану та внесення змін до актового запису про розлучення та про смерть - задовольнити.

Встановити факт неправильності запису в актовому записі про розірвання шлюбу на підставі рішення Деснянського районного суду м.Києва від 19 травня 2015 року №754/3884/15 між ОСОБА_5 та ОСОБА_1 , в частині прізвища, а саме зазначення « ОСОБА_10 » замість « ОСОБА_7 », « ОСОБА_10 » замість « ОСОБА_7 ».

Внести зміни до актового запису про розірвання шлюбу на підставі рішення Деснянського районного суду м. Києва від 19 травня 2015 року №754/3884/15 змінити прізвище « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_7 » та « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_7 », складеного 02.09.2015 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).

Встановити факт неправильності запису в актовому записі про смерть №2270 від 03 грудня 2021 року ОСОБА_3 в частині прізвища, а саме зазначення « ОСОБА_10 » замість « ОСОБА_7 ».

Внести зміни до актового запису про смерть №2270 від 03 грудня 2021 року складеного 03.12.2021 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), змінити прізвище « ОСОБА_10 » на « ОСОБА_7 ».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя