Справа № 296/5858/22
У Х В А Л А

Іменем України

19 вересня 2022 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Шалота К.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про порушення порядку розгляду заяви та відшкодування шкоди,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

1.1. У вересні 2022 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира з позовною заявою до ОСОБА_2 (далі відповідач), в якій посилаючись на порушення своїх конституційних прав під час незаконної відмови у здійсненні контролю за додержанням земельного законодавства при розгляді її заяви від 08.05.2020 просила відшкодувати за рахунок відповідача шкоду в грошовому еквівалентів у розмірі 119 000 гривень.

1.2. В обґрунтування позовної заяви зазначила, що відповідач під час розгляду заяви позивачки від 08.05.2020 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою відмовився здійснити контроль за додержанням земельного законодавства, чим позивачці завдано душевних страждань, у зв`язку із чим позивачка звернулась до суду із вказаним позовом.

ІІ. НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ПІДЛЯГАЮТЬ ЗАСТОСУВАННЮ

2.1. Згідно частини 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

2.2. Частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

2.3. За змістом положень частини 1 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

2.4. У відповідності до приписів частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

2.5. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 186 Цивільного процесуального кодексу України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що пред`явлений позов стосується допущених, на думку позивача, порушень під час розгляду її заяви від 08.05.2020.

3.2. Зі змісту статті 2 ЦПК України вбачається, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту.

3.3. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

3.4. Водночас, зі змісту позовної заяви не вбачається порушення, невизнання або оспорення будь-яких цивільних або будь-яких інших прав (інтересів) позивачки, які могли б бути захищені судом за наслідком звернення позивачки з поданим позовом. При цьому, допущені на думку позивачки порушення порядку розгляді її заяви від 08.05.2020 не можна вважати шкодою у розумінні положень цивільного законодавства України і така шкода не може бути стягнута за позовною вимогою в іншому провадженні. Приписами чинного законодавства не передбачено такого способу захисту, як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування шкоди, завданої внаслідок неправильного, на думку позивача, розгляду її заяви. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

3.5. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.02.2019 у справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства" слід тлумачити як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

3.6. За вказаних обставин суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 не підлягають судовому розгляду, оскільки відсутність спору між сторонами унеможливлює здійснення судового захисту будь-яких прав позивача, а тому у відкритті провадження у справі слід відмовити.

Керуючись статтями 2, 4, 19, 186, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України,

П О С Т А Н О В И В :

1. Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі №296/5858/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про порушення порядку розгляду заяви та відшкодування шкоди.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Костянтин ШАЛОТА