Справа № 456/1993/22
Провадження № 2/456/867/2022
РІШЕННЯ

іменем України

04 жовтня 2022 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Яніва Н. М. ,

з участю секретаря Сунак Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Стрий цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської дирекції акціонерного товариства «Укрпошта» про примусове розірвання (визнання припиненими) трудових відносин у відповідності до вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позицій сторін.

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом згідно якого просить суд постановити рішення, яким визнати розірваними (припиненими) трудові відносини між ОСОБА_1 та АТ «Укрпошта», в особі Львівської дирекції з дати видачі наказу та трудової книжки у зв`язку з звільненням ОСОБА_1 з посади оператора по підміні відпустки 1 класу за власним бажанням на підставі вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України. Зобов`язати АТ «Укрпошта» у особі Львівської дирекції обчислити та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку з 31.03.2022 по день фактичного розрахунку. Окрім цього, просить стягнути з відповідача всі судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог, позивач покликався на те, що він з 12.08.2021 працював на посаді оператора по підміні відпусток 1 класу у акціонерному товаристві «Укрпошта». З ним був підписаний договір про повну матеріальну відповідальність та складений акт інвентаризації щодо майна яке перебуває у власності Укрпошти та знаходилось за місцем її роботи у с. Станків, Стрийського району, Львівської області. Його робота полягала у підміні відсутніх працівників відділень поштового зв`язку, саме начальників відділень поштового зв`язку.

08.10.2022 внаслідок вчинення хуліганських дій співробітниками Укрпошти його майну було завдано шкоди, а саме пошкоджено велосипед у результаті чого він потрапив у ДТП, та отримав перелом ключиці. 23.03.2022 у зв`язку з грубим порушенням Укрпоштою законодавства про працю, умов колективного та трудового договору, ним була надіслана поштою заява про звільнення за власним бажанням на підставі ч. 3 ст. 38 КЗпП України.

Зокрема ним було поінформовано керівництво Укрпошти про фактичні дані, які можуть бути небезпечні для його здоров`я та життя, а також для інших виробничих ризиків, у першу чергу матеріальних втрат, довіри до працівників Стрийської дільниці обробки пошти та супроводжуючих, що працюють там. Однак, вказана заява була розглянута без його участі.

Вважає, що роботодавцем порушено вимоги законодавства про працю щодо їх посадових обов`язків, зокрема він як виконуючий обов`язки начальника відділення зв`язку, додатково виконував посадові обов`язки оператора поштового зв`язку 2 та 3 класу, а саме приймав обробляв та видавав всі види внутрішніх та міжнародних поштових відправлень, приймав та видавав грошові перекази, виплачував пенсії та грошові допомоги, обробляв вихідну пошту, готував до відправки прийняті поштові відправлення, грошові перекази. Тобто виконував не передбачені його посадовою інструкцією посадові обов`язки, що є грубим порушенням трудового законодавства. Оплата чи доплата за виконання вказаних обов`язків йому не проводилось.

Також вказав, що його робочими днями є дні з понеділка по п`ятницю. Однак у відділені у якому він працював на посаді виконуючого обов`язки існував наступний графік: вівторок, четвер, субота з 08:30 до 17:00 год., перерва з 13:00 до 13:30 год. Тобто, кожну суботу він перебував на робочому місці у неробочий час, що носило характер тривалого порушення його трудових прав. Компенсацій за роботу у вихідні дні він не отримував, що є порушення ст. 71 КЗпП України. Окрім цього, вважає, що його надурочна (наднормова) робота на день складала до 1 год., оскільки щоб приймати людей з 08:30 йому потрібно було приходити швидше на роботу щоб включити комп`ютер та запустити програми, а ввечері щоб їх виключити та роздрукувати звіти залишатись після 17:00 год. За це йому також не оплачували коштів.

Вважає, що Укрпошта порушує вимоги п. 3.2 Державних санітарних правил і норм роботи з візуальними дисплейними терміналами електронно обчислювальних машин 3.3.2.2007-98 освітлення. Відділення не забезпечено необхідними додатковими лампами, настольною лампою. Він працював за комп`ютером без технічної перерви, у зв`язку з чим у нього погіршився зір.

На робочому місці, де він працював не було забезпечено оптимальні мікрокліматичні умови, температура у приміщені складала 15 градусів вдень, було відсутнє опалення, туалет, проточна вода.

Вважає, що роботодавцем порушено також вимоги ст. 110 КЗпП України, оскільки за весь час роботи його не повідомляли про розміри оплати праці.

Також, не було проведено інвентаризацію матеріальних цінностей у зв`язку з його відсутністю через хворобу та не складено акт інвентаризації. Його територіальний менеджер ОСОБА_2 навмисно заблокувала його у робочому вайбер - чаті де друкувалась робоча інформація, що перешкодило йому отримувати всю необхідну інформацію для виконання посадових обов`язків.

Наразі Укрпошта відмовляється звільнити його на підставі ч. 3 ст.38 КЗпП України, проігнорували його заяву, не видали трудової книжки та не провели розрахунок. Все це призвело до того, що за квітень та травень 2022 заробітної плати він не отримав, та позбавлений можливості працевлаштуватись на нову роботу або ж стати на облік у державний центр зайнятості та отримувати допомогу по безробіттю.

Уповноважений представник відповідача подав відзив на позов, згідно якого просив у задоволені позову відмовити. В обґрунтування викладених заперечень покликався на те, що підстав для звільнення позивача за ч. 3 ст. 38 КЗпП України відсутні, оскільки зі сторони Укрпошти відсутні порушення охорони праці та трудового законодавства. Зокрема щодо порушень вимог законодавства, які стосуються посадових обов`язків, то вказав, що позивач виконував обов`язки передбачені посадовою інструкцією оператора поштового зв`язку відділення поштового зв`язку. Щодо понаднормової роботи, то порушень з боку АТ «Укрпошта також немає, оскільки ОСОБА_1 був прийнятий на посаду оператора поштового зв`язку 1 класу групи підміни, коефіцієнт зайнятості 1шт.од., тривалість робочого часу 40 год. Як вказав сам позивач відділення згідно графіку працювало у суботу, тому вважають, що позивач не працював понаднормово.

Щодо порушення вимог освітлення та мікрокліматичних умов, то зазначив, що згідно акту перевірки Головного управління держпраці у Львівській області від 28.01.2020 №13/01/052/0072 порушень за відділенням поштового зв`язку 82464 за адресою АДРЕСА_1 не виявлено, а також іншими контролюючими органами державної влади претензій до даного відділення немає. Щодо твердження позивача про погіршення зору, то причино наслідкового зв`язку немає, оскільки робота оператора зв`язку не передбачає постійної роботи за комп`ютером, погіршення зору може бути зумовлено іншими причинами, зокрема віковими змінами.

Щодо повідомлення про нараховану заробітню плату, то вказали, що повідомлення про розрахунок приходить всім працівникам на електронну скриньку працівника, окрім цього позивачу було додатково надано роздруківки по зарплаті з серпня 2021 по лютий 2022 у відповіді № 111.013.010.004-9-130 від 01.04.2022. Що стосується, не проведення інвентаризації, то вважає, що дана обставина немає відношення до даної справи, окрім того претензій матеріального характеру до ОСОБА_1 немає, про що було складено відповідну довідку, яка була відправлена у відповіді на його звернення. Вважає, що позивачу ніхто не перешкоджав та не перешкоджає здійснювати посадові обов`язки, а блокування у вайбер чаті не впливає на здійснення трудової діяльності, оскільки всі питання, які виникають можна узгоджувати з керівництвом у телефонному режимі.

Позивач в свою чергу, подав відповідь на відзив у якій вказав, що знаходячись на лікарняному у зв`язку з перелом ключиці він просив роботодавця направити його на позачерговий медичний огляд для визначення можливості перебування на займаній посаді, однак відповідачем було відмовлено, саме з метою уникнення можливості надання йому легших умов праці та надання іншої посади.

Щодо наданої відповідачем копії посадової інструкції оператора поштового зв`язку, то вважає таку неналежним доказом, оскільки вона не затверджена відповідальними особами відповідача, та зміст такої відрізняється від інструкції, яка отримана ним на його запит. Щодо понаднормової роботи, то відповідач у відзиві також не спростував того факту, що у суботу він працював не 7 год., а 8 год.

Акт перевірки ГУ Держпраці у Львівській області складений ще 28.02.2020 та з змісту такого акту вбачається велика кількість порушень зокрема і щодо освітлення.

Покликання відповідача, про те що розрахунок зарплати приходив на пошту не відповідають дійсності та відповідач не надав доказів, що на його пошту такі листи були відправлені. Не проведення інвентаризації Укрпоштою є грубим порушенням трудового законодавства, акт інвентаризації відсутній.

Представником відповідача подано заперечення на відзив з зазначенням тих же аргументів та пояснень, що і у відзиві на позов.

Процесуальні рішення, постановлені по справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 червня 2022 року головуючим суддею у справі визначено суддю Янів Н.М. /а.с. 46/

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01 липня 2022 позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської дирекції АТ «Укрпошта» про примусове розірвання (визнання припиненими) трудових відносин у відповідності до вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку залишено без руху, позивачу надано строк для усенняя вказаних у ухвалі недоліків./а.с.47-48/

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 13 липня 2022 позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської дирекції АТ «Укрпошта» про примусове розірвання (визнання припиненими) трудових відносин у відповідності до вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено на 28.07.2022. Роз`яснено сторонам їх процесуальні права щодо подачі відзиву та доказів у справі /а.с. 67/.

28.07.2022 у судовому засіданні оголошено перерву до 13.09.2022 /а.с.156/

13.09.2022 у судовому засіданні оголошено перерву до 04.10.2022/а.с. 70 -71/

Розгляд справи по суті відбувся 04.10.2022 за участю позивача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_3 ..

Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні просив суд позов задоволити з підстав наведених у позовній заяві.

Представник відповідача Липитчук Я. у судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх безпідставністю з підстав наведених у письмовому відзиві на позовну заяву. Зазначив, що позивач ОСОБА_1 прийнятий на роботу на посаду оператора поштового зв`язку 1 класу група підміни. У поштовому відділенні за адресою: с. Станків, Стрийського району, його робота полягала у підміні відсутніх працівників та такий тимчасово виконував обов`язки начальника відділення поштового зв`язку. Йому вчасно виплачувалась заробітня плата. Жодних порушень трудового законодавства та норм з охорони праці відповідачем на місцем праці позивача допущено не було. Підстави для звільнення ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 38 КЗпП України відсутні, а тому такому було роз`яснено його право на звільнення за угодою сторін на підставі ч. 1ст. 36 КЗпП України. Однак, позивач таким правом не

скористався. На даний момент часу позивач на робоче місце не виходить з невідомих причин, хоча жодних перешкод у доступі до роботи йому ніхто не чинить. Трудові відносини з ОСОБА_1 не припинені. Більш легка робота на підприємстві відсутня.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши відсутність з боку сторін заяв про врегулювання спору, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і у задоволені позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 12.08.2021 року ОСОБА_1 у відповідності до наказу № 1878/К від 11.08.2001 прийнято на посаду оператора поштового зв`язку 1 класу групи підміни, тривалістю робочого дня 40 год, коефіцієнт зайнятості працівника на посаді 1 шт.од., оклад 5200 грн..

Згідно копії вказаного наказу вбачається, що ОСОБА_1 , з умовами праці, Колективним договором та Правилами внутрішнього трудового розпорядку ознайомлений, про що розписався./а.с. 80, 95-98/

У відповідності до посадової інструкції оператора поштового зв`язку відділення поштового зв`язку (далі ВПЗ) Львівської дирекції АТ «Укрпошта» передбачено, що оператор поштового зв`язку відділення безпосередньо підпорядковується начальнику відділення зв`язку поштового ВПЗ Філії. Згідно п.1.8 робочий день оператора поштового зв`язку встановлюється відповідно до режиму роботи ВПЗ та складених графіків роботи. Згідно п.2.1 інструкції оператор виконує наступні завдання: виконання доведених планових показників; надання у ВПЗ повного переліку послуг, відповідно до діючого реєстру послуг Товариства із дотриманням вимог їх надання та документальним супроводженням; коректна та своєчасна обробка запитів користувачів послуг (фізичних та юридичних осіб) в автоматизованих системах із застосуванням актуальних тарифів, дотриманням технології, мовних модулів, вимог до якості надання послуг та обслуговування користувачів, тощо; ведення касових операцій згідно з діючими вимогами законодавства та АТ «Укрпошта»; торгівля листівками, конвертами, філателістичною продукцією, періодичними друкованими виданнями, непродовольчими та продовольчими товарами, тощо; приймання та видача усіх видів внутрішніх та міжнародних поштових переказів тощо; продаж знаків поштової оплати, упаковки (тари) для поштових відправлень,супутніх та інших послуг Товариства; виплата пенсій, грошової допомоги, інших соціальних виплат та переказів; приймання платежів за комунальні послуги, послуги зв`язку тощо; Приймання передплати на періодичні друковані видання; надання в користування/оренду абонементних скриньок; оформлення страхових договорів, надання адміністративних послуг, тощо; Інформування користувачів послуг про тарифи, послуг, переваг Товариства, впроваджених нових послугах, тощо; складання звіту про всі проведені на зміну операції, закриття операційного дня/робочої зміни та передача пристроїв поштових штемпелювальних та штампувальних для збереження у сейфі; здійснення ідентифікації, верифікації та вивчення клієнтів( користувачів); виконує інші завдання, в межах діяльності ВПЗ. /а.с.54-56/

У відповідності до копії витягу Правил внутрішнього трудового розпорядку працівників ПАТ «Укрпошта», правила внутрішнього трудового розпорядку поширюються на всіх працівників ПАТ «Укрпошта». При прийняті працівника на роботу адміністрація зобов`язана ознайомити працівника під особистий підпис з документами в яких зафіксовані його посадові завдання, обов`язки та права (положення про структурний підрозділ, посадова інструкція, наказ

про розподіл обов`язків), визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними засобами та обладнанням. Також адміністрація зобов`язана ознайомити працівника під розписку з умовами праці на робочому місці де він буде працювати, права на пільги, компенсації, ознайомити з Колективним договором, Правилами внутрішнього трудового розпорядку, та проінструктувати з питань охорони праці та пожежної безпеки. (П.2.7.) /а.с.57-59/

Згідно довідки МСЕК від 11.04.2002 ОСОБА_1 є інвалідом ІІІ групи з дитинства./а.с.25/

22.01.2022 на адресу АТ «Укрпошта», ОСОБА_1 було скеровано заяву про пошкодження його майна велосипеда співробітниками «Укрпошти», у зв`язку з чим провести службове розслідування для встановлення винних осіб, а також просив направити його на позачерговий медичний огляд, для визначення стану здоровя та можливості продовження виконувати трудові обов`язки./а.с.9-11/

У відповідності до відповіді АТ «Укрпошта» № 09-22 від 22.02.2022 адресованої ОСОБА_4 такого повідомлено, що у компетенцію АТ «Укрпошти» не входить здійснення розслідування, щодо знищення чи пошкодження майна, завдання матеріальної чи моральної шкоди. А тому, встановити чи спростувати причетність працівників Стрий ДОП чи будь - якої іншої особи до пошкодження велосипеда та встановити завдану шкоду немає жодних правових підстав. Щодо направлення на медичний огляд у зв`язку з зміною стану здоров`я, то Актом про визначення категорій працівників, які підлягають періодичному медичному огляду Львівської дирекції АТ Укрпошти від 02.02.2021 визначено категорії працівників, які підлягають попередньому (періодичному) медичному огляду у 2021. Зазначений у Акті перелік посад, що підлягають попередньому (періодичному) огляду не входить посада оператор відділення поштового зв`язку та оператор відділення поштового зв`язку по підміні відпусток./а.с.13/

23.03.2022 позивачем на адресу Львівська дирекція АТ «Укрпошта» було скеровано заяву про розірвання трудового договору у відповідності до п.3 ст. 38 КЗпП України, згідно якої ОСОБА_1 просив звільнити його з посади оператора по підміні відпусток 1 класу за власним бажанням з 30.03.2022 у відповідності до ч. 3 ст. 38 КЗпП України у зв`язку з тим, що ЛД АТ «Укрпошта» не виконує законодавство про працю, умови колективного та трудового договору./а.с.14-16/

У відповідності до відповіді АТ «Укрпошта» №111.013.010.004-9-130 від 01.04.2022 адресованої ОСОБА_4 такого повідомлено, що Львівська дирекція AT «Укрпошта» не погоджується на звільнення на запропонованих ним підставах, оскільки в процесі розгляду заяви не було виявлено підтвердження випадків порушення законодавства про працю, умов колективного договору та трудового договору.

Зокрема вказано, що твердження про ігнорування заяви про наявність небезпечних умов праці на робочому місці є недостовірним оскільки, ними було надано відповідь на звернення вх.№ Б-31/0-22 від 24.01.2022, при цьому не було виявлено жодних шкідливих чи небезпечних факторів на його робочому місці

Так само не знайшли свого підтвердження доручення йому виконання роботи, не обумовленої трудовим договором.

Відповідно до ст.67 КЗпП України при п`ятиденному робочому тижні працівникам надаються два вихідних дні на тиждень, а при шестиденному робочому тижні - один вихідний день. Загальним вихідним днем є неділя. Другий вихідний день при п`ятиденному робочому тижні, якщо він не визначений законодавством, визначається графіком роботи підприємства, і, як правило, має надаватися підряд з загальним вихідним днем. За результатами аналізу табелів обліку робочого часу не виявлено роботи у вихідні дні.Так само не було встановлено факту надурочних (понадноромових) робіт.

Щодо перерв в роботі та необхідного освітлення, повідомлено, що регламентовані перерви для відпочинку тривалістю 15 хвилин через кожні дві години призначаються для операторів із застосуванням ЕОМ на основі електронно-променевих трубок. На робочому місці оператора поштового зв`язку ВПЗ Станків, використовується моноблок ASUS А4110-BD194X, в моніторі якого не застосовується електронно-променева трубка. Отже, Львівська дирекція AT «Укрпошта» не порушує вимог Державних санітарних правил і нормам роботи з візуальними дисплейними терміналами електронно-обчислювальних машин ДСанПІН 3.3.2.007-98.

Відділення знаходиться в орендованому приміщені сільської ради с. Станків обладнане центральним опаленням. Робоче місце оператора освітлюється з джерел природного і при необхідності, штучного освітлення. Крім того відділення забезпечене електронагрівальними приладами, відтак не заслуговують на увагу твердження щодо відсутності належного мікроклімату на робочому місці.

Щодо повідомлень про розмір оплати праці, то роздруківки нарахування заробітної плати направлялись відділом розрахунків з працівниками на електронну пошту відділення поштового зв`язку. Також, не знайшли свого підтвердження, посилання про створення територіальним менеджером ОСОБА_5 дій що могли перешкодити виконанню ним посадових обов`язків, оскільки нею було виключено його з особистого часту створеного нею, а не з корпоративного. У випадку виникнення необхідності вирішення виробничих питань та оперативного оповіщення працівників на підприємстві створена корпоративна мережа з можливістю миттєвого пересилання електронних листів.

У вказаній відповіді ОСОБА_4 роз`яснення право на звільнення за угодою сторін п. 1 ст. 36 КЗпП України у строк який буде прийнятним для нього, для чого йому необхідно подати відповідну заяву./а.с.18/

Згідно довідки АТ «Укрпошта» виданої ОСОБА_1 оператору поштового зв`язку 1 класу групи підміни Львівської дирекції АТ «Укрпошта» встановлено, що у ході перевірки грошових коштів та товарно - матеріальних цінностей у ВПЗ Станків (82464) жодних розбіжностей чи заборгованостей не виявлено. /а.с.19/

У матеріалах справи наявна копія витягу з Інструкції з надання послуг приймання платежів у Автоматизованій системі «АРМ ВЗ» за допомогою Автоматизованої системи «Он - лайна безквитанційні платежі» в об`єктах поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта», а також фотокопії світлин робочого місця./а.с.26-28/

У відповідності до копії рецепту на окуляри від 22.04.2022 ОСОБА_1 виписано окуляри для читання./а.с.29/

Також з розрахункових листів за серпень 2021 по березень 2022 вбачається, що ОСОБА_1 виплачувалась заробітня плата як начальнику відділення поштового зв`язку. За вказані місяці борг підприємства по заробітній платі відсутній. /а.с. 32-34/

Судом встановлено, що ОСОБА_6 звертався 30.04.2022 з відповідною заявою до ГУ Держрпраці у Львівській області щодо можливих порушень законодавства про працю у Львівській дирекції АТ «Укрпошта». Однак згідно відповіді № 4306/2/14-04 від 17.05.2022 захід державного контролю за додержанням законодавства про працю не проводився у зв`язку припиненням проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні»./а.с.35/

У відповідності до Акту визначення категорії працівників, які підлягають попередньому (періодичному) медичному огляду на підприємстві Львівська дирекція АТ «Укрпошта» від 02.02.2021 визначено категорії працівників, які підлягають попередньому (періодичному) медичному огляду зокрема оператор поштового зв`язку ДОКПД (зорово-напружені роботи, що пов`язані з безперервними стеженням за екраном відео терміналів, більше 4 год. (1 раз/рік) /а.с.116-119/

Згідно табелів обліку робочого часу за період з 01.08.2021 по 31.08.2021 ОСОБА_1 відпрацьовано за місяць 13 днів, 103,50 год., робочі дні: з вівторка по п`ятницю; з 01.09.2021 по 30.09.2021 відпрацьовано 22 дні, 176 год.; з 01.10.2021 по 31.10.2021 відпрацьовано 21 день, 166 год.; з 01.11.021 по 30.11.2021 відпрацьовано 6 днів, 48,25 год.; 01.12.2021 по 31.12.2021 тимчасова непрацездатність; 01.01.2022 по 31.01.2022 тимчасова непрацездатність; 01.02.2022 -28.02.2022 - тимчасова непрацездатність, 01.03.2022 31.03.2022 -відпустка без збереження заробітної плати за згодою сторін; з 05.04.2022 по 30.04.2022 - неявки з нез`ясованих причин; 01.05.2022 31.05.2022 - неявки з нез`ясованих причин./а.с.121-130/

У відповідності до Акту перевірки ГУ Держпраці у Львівській області суб`єкта господарювання (виробничого об`єкту) від 28.01.2020 № 13/01/052/0072 у Львівській дирекції АТ «Укрпошта», яка включає 689 відділень поштового зв`язку, з яких 552 сільські проведено планову перевірку та виявлено ряд порушень, з зазначення відділень поштового зв`язку та виявлених там порушень. Про виявлені порушення у ВПЗ Станків не зазначено./а.с.134-151/

При вирішенні позовних вимог судом підлягають застосуванню наступні норми чинного законодавства.

До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Конституції України, Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України),

Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини (стаття 1 Кодексу законів про працю України).

Статтею 43 Конституції України закріплено: кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Згідно із статтею 21 КЗпП України трудовий договір є угодою між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Статтею 29 КЗпП України визначено, що до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний роз`яснити працівникові його права і обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці; ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку; визначити працівникові робоче місце.

Відповідно до статті 31 КЗпП України власник або уповноважений ним орган не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором.

Відповідно до статті 105 Кодексу законів про працю України, працівникам, які виконують на тому ж підприємстві, в установі, організації поряд з своєю основною роботою, обумовленою трудовим договором, додаткову роботу за іншою професією (посадою) або обов`язки тимчасово відсутнього працівника без звільнення від своєї основної роботи, проводиться доплата за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника. Отже заміна працівника, відсутнього у зв`язку з хворобою, відпусткою, відрядженням та з інших причин, коли працівник поряд зі своєю основною роботою виконує обов`язки тимчасово відсутнього працівника. Якщо посадовою інструкцією працівника передбачено виконання обов`язків іншого працівника на час його відсутності, то такі обов`язки належать до його трудової функції і виконуються без видання окремого наказу та без доплати. Роботу тимчасово відсутнього працівника покладають на працівників, які мають відповідну професійну підготовку та певну освіту, необхідну для виконання такої роботи.

Статтею 50 КЗпП України передбачено, що нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40 годин на тиждень. Згідно ст. 52 КЗпП України для працівників установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. При п`ятиденному робочому тижні тривалість щоденної роботи (зміни) визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності, які затверджує роботодавець за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації з додержанням установленої тривалості робочого тижня (статті 50 і 51).

При п`ятиденному робочому тижні працівникам надаються два вихідних дні на тиждень, а при шестиденному робочому тижні - один вихідний день. Загальним вихідним днем є неділя. Другий вихідний день при п`ятиденному робочому тижні, якщо він не визначений законодавством, визначається графіком роботи підприємства, установи, організації, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації, і, як правило, має надаватися підряд з загальним вихідним днем. (ст. 67 КЗпП України)

У відповідності до ст. 71 КЗпП України робота у вихідні дні забороняється. Залучення працівників до роботи у вихідні дні провадиться за письмовим наказом (розпорядженням) роботодавця.

Час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.(Ст. 57 КЗпП України)

Згідно ст. 62 КЗпП України надурочні роботи, як правило, не допускаються. Надурочними вважаються роботи понад встановлену тривалість робочого дня (статті 52, 53 і 61).

Працівникам надається перерва для відпочинку і харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва не включається в робочий час. Перерва для відпочинку і харчування повинна надаватись, як правило, через чотири години після початку роботи.

Час початку і закінчення перерви встановлюється правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Працівники використовують час перерви на свій розсуд. На цей час вони можуть відлучатися з місця роботи.

У відповідності до вимог ст. 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці.

Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на роботодавця, крім випадків укладення між працівником та роботодавецем трудового договору про дистанційну роботу.

Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці.

Роботодавець повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, що запобігають виробничому травматизму, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань у працівників.

Роботодавець не вправі вимагати від працівника виконання роботи, що становить явну небезпеку для життя працівника, а також в умовах, що не відповідають законодавству про охорону праці. Працівник має право відмовитися від виконання дорученої роботи, якщо створилася виробнича ситуація, що становить небезпеку для життя чи здоров`я такого працівника або людей, які його оточують, і навколишнього середовища.

У відповідності до наказу Міністерства соціальної політики України № 207 від 14.02.2018 Про затвердження Вимог щодо безпеки та захисту здоров`я працівників під час роботи з екранними пристроями передбачено, що ці вимоги поширюються на всіх суб`єктів господарювання незалежно від форм власності, організаційно-правової форми і видів діяльності та встановлюють мінімальні вимоги безпеки та захисту здоров`я під час здійснення роботи, пов`язаної з використанням екранних пристроїв незалежно від їхнього типу та моделі.

Екранні пристрої - електронні засоби для відтворення будь-якої графічної або алфавітно-цифрової інформації (на основі електронно-променевої трубки, рідкокристалічні, плазмові, проекційні, органічні світлодіодні монітори та інші новітні розробки у сфері інформаційних технологій);

Робоче місце (робоча станція) - сукупність устаткування, що включає екранний пристрій, який може доповнюватися клавіатурою або пристроєм введення та/або програмним забезпеченням, що представляє інтерфейс „оператор-дисплей, іншими приладами (периферійні пристрої, що включають пристрої для електронних носіїв, телефон, модем, друкувальний пристрій, тримач документів, робоче крісло, робочий стіл або робоча поверхня „розумного столу, а також інше необхідне виробниче середовище)

Роботодавець повинен за рахунок тривалості робочої зміни організувати внутрішні регламентовані перерви для відпочинку відповідно до Державних санітарних правил і норм роботи з візуальними дисплейними терміналами електронно-обчислювальних машин ДСанПІН 3.3.2.007-98, затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України від 10 грудня 1998 року № 7 (далі - ДСанПІН 3.3.2.007-98).

Роботодавець зобов`язаний за необхідності проводити лабораторні дослідження умов праці працівників з метою виявлення шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу (зокрема щодо виявлення ризиків, пов`язаних із погіршенням зору, порушенням фізичного стану, стресом) та вживати заходів щодо усунення виявлених ризиків відповідно до статті 13 Закону України „Про охорону праці.

У відповідності до ст. 6 Закону України «Про охорону праці» умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства.

Працівник має право відмовитися від дорученої роботи, якщо створилася виробнича ситуація, небезпечна для його життя чи здоров`я або для людей, які його оточують, або для виробничого середовища чи довкілля. Він зобов`язаний негайно повідомити про це безпосереднього керівника або роботодавця. Факт наявності такої ситуації за необхідності підтверджується спеціалістами з охорони праці підприємства за участю представника профспілки, членом якої він є, або уповноваженої працівниками особи з питань охорони праці (якщо професійна спілка на підприємстві не створювалася), а також страхового експерта з охорони праці.

Пунктом 4 ч.1 ст.36 КЗпП встановлено, що підставами припинення трудового договору, зокрема, є розірвання трудового договору з ініціативи працівника (статті 38, 39), з ініціативи власника або уповноваженого ним органу (статті 40, 41) або на вимогу профспілкового чи іншого уповноваженого на представництво трудовим колективом органу (стаття 45).

Відповідно до ч.3 ст.38 КЗпП України, працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору.

Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року по справі № 199/8766/18 зазначив, що за змістом статті 38 КЗпП розірвання трудового договору з ініціативи працівника і його правові підстави залежать від причин, які спонукають працівника до розірвання цього договору і, які працівник визначає самостійно.

У разі, якщо вказані працівником причини звільнення - порушення роботодавцем трудового законодавства (ч.3 ст.38 КЗпП) не підтверджуються або роботодавцем не визнаються, останній не вправі самостійно змінювати правову підставу розірвання трудового договору.

Обов`язковою умовою для звільнення за власним бажанням згідно з ч.3 ст.38 КЗпП України є порушення роботодавцем трудового законодавства або умов трудового договору. Водночас для визначення правової підстави розірвання трудового договору значення має сам факт порушення законодавства про працю, що спонукало працівника до розірвання трудового договору з власної ініціативи, а не поважність чи неповажність причин такого порушення та істотність порушення трудових прав працівника.

Зазначена правова позиція також висловлена у постанові Верховного Суду України від 22 травня 2013 року № 6-34цс13 та у постановах Верховного Суду 20 червня 2018 року у справі № 161/10759/16-ц та від 1 лютого 2018 року у справі № 757/25503/15-ц.

Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи.

Відповідно до статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі.

Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам у цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів.

Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що позивач ОСОБА_1 працює у ВПЗ Станків Львівської дирекції АТ «Укрпошта» на посаді оператор поштового зв`язку 1 класу група підміни.

23.03.2022 ОСОБА_1 звернувся до роботодавця з заявою про розірвання трудового договору у відповідності до ч. 3 ст. 38 КзпП України у зв`язку з порушення законодавства про працю, умов колективного та трудового договору.

Сторона позивача, аргументуючи обґрунтованість поданого позову, покликається на те, що роботодавцем ігноруються його заяви про наявність небезпечних умов праці на його робочому місці, порушено вимоги законодавства про працю щодо його посадових обов`язків, поноднормової роботи та роботи у вихідні дні без компенсації, порушено вимоги законодавства щодо перерв у роботі та відсутність необхідного освітлення, мікроклімату згідно державних стандартів, неповідомлення про розмір оплати праці, вчинення дій посадовою особою ЛД АТ «Укрпошта» що перешкоджають виконанню його посадових обов`язків.

Водночас, сторона відповідача, заперечуючи повністю проти позову, покликається на те, що АТ «Укрпошта» не допустило жодних перелічених позивачем порушень трудового законодавства, умов колективного та трудового договору, а відтак підстави для звільнення позивача за ч. 3 ст. 38 КЗпП України відсутні у зв`язку з чим позов задоволення не підлягає.

Надаючи оцінку аргументам сторін, суд вважає аргументи сторони позивача необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами, а аргументи сторони відповідача такими, що належним чином мотивовані.

Суд критично оцінює доводи позивача стосовно ігнорування заяви від 21.02.2022 про наявність небезпечних умов праці на його робочому місці, а саме з приводу хуліганських дій вчинених на його думку відносно нього іншими працівниками «Укрпошти», оскільки на таку керівництвом АТ «Укрпошти» у відповідності до закону України «Про звернення громадян» було надано аргументовану відповідь №09-22 від 22.02.2022. При цьому, щодо відмови у скеруванні його на медичний огляд для визначення питання можливості продовжувати роботу на займаній посаді у зв`язку з отриманою травмою, то судом встановлено, що у відповідності до Акту про визначення категорії працівників, які підлягають попередньому (періодичному) медичному огляду Львівської дирекції АТ «Укрпошта» від 02.02.2021 передбачено тільки посаду оператора поштового зв`язку ДОКПД, посада оператора поштового зв`язку групи підмін в цей перелік не входить. Окрім цього на періодичні медичні огляди направляються працівники, які працюють на вказаній посаді з приводу зорово - напружених робіт, що пов`язані з безперервним стеженням за екраном відео терміналів, більше 4 год, 1 раз на рік.

Частина 1 ст. 170 КЗпП України формулює загальне правило про обов`язки власника переводити працівника на іншу легшу роботу відповідно до медичного висновку. Спеціальними

законами встановлюються особливості правового регулювання тимчасових переведень працівників на іншу роботу за станом здоров`я.

Висновок про необхідність тимчасового переведення на іншу роботу видають лікар або комісія лікарів лікувального закладу за місцем проживання або роботи працівника (ч.1 ст. 69 Основ законодавства України про охорону здоров`я). При цьому лікар або комісія лікарів діють як органи медико-соціальної експертизи, висновки яких є обов`язковими для всіх роботодавців. Право давати висновки про необхідність переведення працівника на іншу роботу надано лікарсько-консультаційним комісіям (ЛКК), а якщо така в лікувальному закладі не створена, то такий висновок дає лікуючий лікар з дозволу головного лікаря (п. 2.13 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян).

Позивачу у відповіді №09-22 від 22.02.2022 було роз`яснено його право пройти огляд у індивідуальному порядку за направленням сімейного лікаря. Однак, ОСОБА_7 таким правом не скористався та належного висновку про неможливість продовження виконання трудових обов`язків адміністрації підприємства не надав.

Щодо порушень трудового законодавства, з приводу виконання позивачем посадових обов`язків, які не передбачені посадовою інструкцією, то суд зазначає, що посадова посадова інструкція це документ, що визначає організаційно-правове становище працівника в структурному підрозділі, що забезпечує умови для його ефективної праці. Посадова інструкція це кадровий документ.

У зв`язку з тим, що окремі кваліфікаційні характеристики працівників містять тільки основні або типові завдання та обов`язки, роботодавець може доповнювати посадові (робочі) інструкції роботами, які входять до складу статутів, регламентів, технологічних карт, інструкцій та інших нормативних документів, установлених адміністрацією за погодженням з профспілковим або іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом.

Тобто чинним законодавством не передбачено обмежень, щодо внесення роботодавцем до посадових інструкцій працівників завдань, які не передбачені Довідником кваліфікаційних характеристик професій працівників. У відповідності до ст. 29 КЗпП України ОСОБА_1 був ознайомлений з умовами праці, трудовим розпорядком, колективним договором, про що розписався та жодних заперечень не мав.

Окрім цього, слід звернути увагу і на той факт, що позивач прийнятий на посаду оператора поштового зв`язку групи підміни і в його трудові обов`язки входило як ствердив представник відповідача та не заперечив позивач виконувати обов`язки тимчасово відсутніх на ВПЗ працівників, зокрема й обов`язки начальника ВПЗ.

Відповідно до статті 105 КЗпП України, працівникам, які виконують на тому ж підприємстві, в установі, організації поряд з своєю основною роботою, обумовленою трудовим договором, додаткову роботу за іншою професією (посадою) або обов`язки тимчасово відсутнього працівника без звільнення від своєї основної роботи, проводиться доплата за суміщення професій (посад) або виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника. Отже, заміна працівника, відсутнього у зв`язку з хворобою, відпусткою, відрядженням та з інших причин, коли працівник поряд зі своєю основною роботою виконує обов`язки тимчасово відсутнього працівника. Якщо посадовою інструкцією працівника передбачено виконання обов`язків іншого працівника на час його відсутності, то такі обов`язки належать до його трудової функції і виконуються без видання окремого наказу та без доплати. Роботу тимчасово відсутнього працівника покладають на працівників, які мають відповідну професійну підготовку та певну освіту, необхідну для виконання такої роботи.

Таким чином, твердження позивача про те, що він виконував роботу, яка не передбачена посадовою інструкцією та Довідником, та за яку йому не виплачувалась заробітня плата є голослівними, нічим не підтвердженими та спростовуються наявною у справі копією посадової інструкції.

Щодо посилань позивача про понаднормову роботу та роботу у вихідні дні без компенсації, то такі судом відхиляються з наступних підстав. Так з долучених сторонами доказів, зокрема табелів обліку робочого часу, копії наказу про прийняття на роботу, судом зроблено висновок, що у ВПЗ Станків було встановлено п`ятиденний робочий тиждень (вівторок, середа, четвер, п`ятниця, субота) з двома вихідними днями (неділя, понеділок). При п`ятиденному робочому

тижні тривалість щоденної роботи (зміни) визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності, які затверджує роботодавець за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації з додержанням установленої тривалості робочого тижня.

Надурочною роботою вважається робота: понад установлену тривалість робочого дня чи робочої зміни (при поденному обліку робочого часу). Так, при п"ятиденному робочому тижні, зазвичай нормальна тривалість робочого часу становить 40 годин на тиждень, або 8 годин на день.

У відповідності до табелів обліку робочого часу судом не встановено випадків, залученням роботодавцем позивача до роботи понад встановлену законодавством нормальну тривалість робочого часу, тобо залучення його до надурочних робіт.

Окрім цього, твердження позивача про те, що він кожного дня перепрацьовував, оскільки швидше приходив на роботу та затримувався для роздрукування звітів і виключення приладів, що на його думку також є надурочною роботою є нічим не підтвердженими, у зв`язку з чим не беруться судом до уваги. Більш того, робота працівника більше належної тривалості робочого часу за власним бажанням не є надурочною роботою.

Не заслуговують на увагу й доводи позивача про роботу у вихідний день, а саме суботу, оскільки такі повністю спростовується графіком роботи відділення поштового зв`язку Станків долученим самим позивачем, згідно якого графік роботи ВПЗ82464 понеділок, четвер, субота з 8.30 до 17.00 год. /а.с.66/.

Аргументи позивача про те, що на його робочому місці не були створені оптимальні та допустимі мікрокліматичні умови, не було забезпечено належного освітлення приміщення спростовуються Актом перевірки ГУ Декржпраці у Львівській області суб`єкта господарювання (виробничого об`єкту) від 28.01.2020 № 13/01/052/0072 у Львівській дирекції АТ «Укрпошта», згідно якого під час проведення планової перевірки відділень поштового зв`язку Львівської дирекції АТ «Укрпошта» було виявлено ряд порушень, з зазначення відділень поштового зв`язку та виявлених там порушень. Проте жодних порушень вимог законодавства саме у ВПЗ 82464 Станків не виявлено

Окрім цього, як вбачається з долучених сторонами доказів позивач не звертався до дирекції АТ «Укрпошта», як до роботодавця з відповідними заявами про неналежні умови праці, не відмовлявся з цих підстав від виконання дорученої роботи, відповідної перевірки спеціалістами з охорони праці підприємства не проводилось.

Долучені позивачем роздруковані світлини робочого місця, суд визнає неналежним доказом, оскільки з таких неможливо ідентифікувати де саме вони зроблені, та прийти до об`єктивного висновку про наявність чи відсутність порушень трудового законодавства у частині забезпечення належних умов праці.

Деякі з наданих позивачем обґрунтувань та доказів стосуються правовідносин позивача з іншими працівниками підприємства, які не є учасниками даної справи, та жодним чином не стосуються заявлених позовних вимог й підстав позову; не доводять порушень відповідачем законодавства про працю безпосередньо у трудових правовідносинах із позивачем.

До таких суд відносить посилання та докази, що надані ОСОБА_1 про те, що територіальний менеджер ОСОБА_8 виключила його з робочого вайбер - чату, що перешкоджає виконання ним його посадових обов`язків.

Посилання позивача на порушення роботодавцем ст. 110 КЗПП України не знайшли свого підтвердження, оскільки ОСОБА_7 на підтвердження таких даних, не надано жодних належних та допустимих доказів.

Щодо доводів позивача про непроведення інвентаризації матеріальних цінностей, то дана обставина на думку суду, немає відношення до даної справи (не стосується предмету доказування), оскільки жодних матеріальних претензій АТ «Укрпошта» до позивача немає, що підтверджено представником відповідача в судовому засіданні.

Також суд визнає недопустимим доказом в розумінні вимог ст.78 ЦПК України CD диск з звукозаписом розмови долученої позивачем до позовної заяви, оскільки не встановлено джерела походження даного звукозапису та неможливо ідентифікувати між ким відбувається розмова.

При цьому, суд вважає слушними зауваження позивача про те, що посадова інструкція оператора поштового зв`язку, долучена до відзиву на позовну заяву є недопустимим доказом, та

визнає такий доказом недопустимим, через те, що така інструкція не завірена підписами посадових осіб підприємства та відсутня дата її підписання.

Однак не заслуговують на увагу покликання позивача, про визнання недопустимим доказом наказу про прийняття його на роботу, оскільки у такому можливо підроблено його підпис, так як позивачем на підтвердження вказаних обставин не надано жодного доказу. Клопотань про проведення експертних досліджень в частині достовірності підпису у наказі про прийняття його на роботу позивач не заявляв.

Також суд, визнає неналежним доказом довідку та рецепт окуліста щодо призначення ОСОБА_9 окулярів для читання, враховуючи, що такі не містять інформації щодо предмету доказування, а саме те, що ОСОБА_1 втратив зір під час виконання трудових обов`язків, внаслідок порушення роботодавцем трудового законодавства у частині забезпечення належних умов праці.

Інші доводи та докази, що надані позивачем не приймаються судом до уваги, оскільки є необґрунтованими, недоведеними, такими, що не стосуються предмету спору та не мають доказового значення по справі, носять суб`єктивний характер, при цьому містять лише думку самого позивача, щодо порушення його трудових прав;

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Таким чином, передумовою для звернення позивача із заявою про звільнення на підставі ч.3 ст. 38 КЗпПУкраїни мають бути порушення відповідачем законодавства про працю, саме стосовно позивача.

Під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи. Разом з тим позивачем не доведено належними та допустимими доказами, а судом не встановлено таких фактів порушення відповідачем законодавства про працю.

Жодних клопотань про витребування додаткових доказів позивачем не заявлялось, а суд у відповідності до ч. 7 ст. 81 ЦПК України позбавлений можливості з власної ініціативи збирати докази, що стосуються предмету спору.

Відтак, не встановивши факту порушення роботодавцем законодавства про працю, що спонукало б працівника до розірвання трудового договору з власної ініціативи, суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для розірвання трудового договору із позивачем за ч.3 ст. 38 КЗпП України та відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви.

На підставі досліджених у судовому засіданні доказів суд дійшов висновку, що у задоволенні позову ОСОБА_1 до Львівської дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» про примусове розірвання (визнання припиненими) трудових відносин у відповідності до вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку слід відмовити у зв`язку з недоведеністю позовних вимог.

Щодо судових витрат.

Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Положеннями ч.1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволені позовних вимог, слід відмовити і у вимозі про стягнення з відповідача судових витрат

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

У задоволені позову ОСОБА_1 до Львівської дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» про примусове розірвання (визнання припиненими) трудових відносин у відповідності до вимог ч. 3 ст. 38 КЗпП України та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Повний текст судового рішення виготовлено - 7.10.2022

Головуючий суддя Н. М. Янів