Справа № 444/1194/22
Провадження № 2/444/605/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Мотивує свої позовні вимоги наступним.

Її батько ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 . Довідка № 157 від 07.02.2022 р. підтверджує те, що ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме житловий будинок (робітничий двір) та земельну ділянку, що розташована під будинком. Довідка № 159 від 07.02.2022р. підтверджує, що заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався. Копія довідки про одруження підтверджує, що померлий ОСОБА_2 був одружений з ОСОБА_3 . Відповідно до довідки № 158 від 07.02.2022 р., ОСОБА_3 , дружина померлого ОСОБА_2 , проживала та була зареєстрована з ним до дня його смерті. Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_2 . Довідка № 161 від 07.02.2022 р. підтверджує те, що ОСОБА_3 до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. Вказує, що вона, ОСОБА_1 , є дочкою померлих, що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_3 . Повідомляє, що у матері до одруження з батьком ( ОСОБА_2 ) була ще одна дитина, син ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_4 . Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 . Довідка № 160 від 07.02.2022 р. підтверджує те, що ОСОБА_4 до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 . Довідка № 170 від 07.02.2022 р. підтверджує, що заповіт від імені ОСОБА_4 не посвідчувався. Згідно довідки № 162 від 07.02.2022 р., ОСОБА_4 , син померлої ОСОБА_3 , проживав та був зареєстрований з нею до дня її смерті. Зазначає, що за час свого життя ОСОБА_3 склала заповіт від 29.10.2010 року, який посвідчений секретарем Замківської сільської ради Дзюнькою Л.А. Таким заповітом ОСОБА_3 заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, синові ОСОБА_4 . Заповіт не змінено та не скасовано. Інших спадкоємців, передбачених цивільним законодавством України, немає. Позивач повідомляє, що вона не проживала та не була зареєстрована на час смерті з батьком, матір`ю та братом по лінії матері, що підтверджується довідкою № 257 від 21.02.2022 р. Позивач вважала, що мати оформила свої спадкові права після смерті батька, а брат по ліній матері оформив свої спадкові права після смерті матері. Про неотримання ОСОБА_4 заповіту їй стало відомо лише в січні 2022 року, коли вона прийшла в Замківський старостинський округ № 2 Добросинсько-Магерівської сільської ради для отримання квитанції про сплату податку за землю. У зв`язку з чим вона невідкладно розпочала збір документів, щоб прийняти спадщину після смерті свого батька. Після чого звернулась в Рава-Руську ДНК із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , де їй було повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і додатковий строк можливо визначити лише в судовому порядку, що підтверджується листом Рава-Руської ДНК № 13/01-16 від 27 січня 2022 року. Позивач також повідомляє, що згідно інформаційних довідок із Спадкового реєстру, спадкові справи після смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відсутні, отже спадкові справи не заводились.

Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не проживала та не була зареєстрована з батьком, матір`ю та братом до дня їхньої смерті. До січня 2022 року вона вважала, що спадщину після смерті її батька прийняла її мати, а брат прийняв спадщину після смерті матері.

Також вказує, що допомагала батькам, похорон батьків та брата був проведений за її рахунок, що стверджується довідками.

Зазначає, що так як земельна ділянка під будинком (рішення № 2 від 28.12.1994) та будинок (робітничий двір) (виписка з по господарської книги № 163 від 07.02.2022 р.) належить батькові, ОСОБА_2 , та враховуючи вимоги п.п. 1,2 п. 66 «Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (Постанова КМУ від 25 грудня 2015 р. № 1127) вона має вступити в спадщину після смерті спадкодавця, а саме: ОСОБА_2 .

Вказує, що незадоволення позовних вимог щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Позивач не може реалізувати своє право на спадкування, а тому вимушена звернутися з даним позовом до суду.

Позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Довба О.В. в підготовче судове засідання не з`явилися, однак позивач подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача, Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак з Добросинсько-Магерівської сільської ради Львівського району Львівської області на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника, позов визнають, проти задоволення такого не заперечують.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Проти задоволення позову не заперечує.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивача, її представника, представника відповідача та представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. Суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Відповідно до абз. 3 п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 24 постанови передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, визнання позовних вимог відповідачем, що не порушує прав та інтересів інших осіб, суд приходить висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 23, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_6 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 18.04.1996 року, ІПН НОМЕР_7 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ясиновський Р. Б.