Справа №296/3237/20
УХВАЛА

26.09.2022 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Морозової К.П.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача, адвоката Нестерчук С.С.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до

1) приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай Олега Станіславовича,

2) ОСОБА_2

про визнання незаконним рішення державного реєстратора і скасування запису в Державному реєстрі,-

в с т а н о в и в:

У провадженні Богунського районного суду м. Житомира знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Горай Олега Станіславовича та ОСОБА_2 про визнання незаконним рішення державного реєстратора і скасування запису в Державному реєстрі.

Ухвалою суду від 08.12.2020 справу за вищевказаним позовом прийнято до провадження, розгляд справи визначено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Згідно з протокольною ухвалою суду від 04.08.2021, підготовче провадження у справі було завершено та призначено розгляд справи по суті.

08.08.2022 позивачем подано заяву про зміну предмету позову. У заяві позивач просить визнати причини пропуску строку для подання заяви про зміну предмету позову поважними та поновити зазначений строк.

Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку позивач мотивує тим, що підготовче провадження у справі закрито за відсутності сторін. Після надходження від Департаменту реєстрації Житомирської міської ради та нотаріального архіву до суду витребуваних доказів не забезпечено можливість реалізації прав сторін у підготовчому провадженні.

Позивач вказує, що його представник ОСОБА_3 не з`явилася у судове засідання, яке було призначено на 04.08.2021, з поважних причин, а саме у зв`язку із незадовільним станом здоров`я, у зв`язку з чим не могла забезпечити належну правову допомогу позивачу в підготовчому судовому засіданні та вчинити дії для реалізації прав позивача, передбачені ст. 49, 197 ЦПК України.

У судовому засіданні позивач та її представник заяву про зміну предмету позову підтримали та просили прийняти її до розгляду. Представник позивача додатково пояснила, що зазначену заяву не було подано у встановлений ЦПК України строк у зв`язку з тим, що судові засідання у даній справі фактично не відбувались, тому причини пропуску процесуального строку вважає поважними та просить поновити строк.

Відповідачі у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, причини неявки не повідомили.

При вирішенні питання про прийняття до матеріалів справи заяви про зміну предмету позову, суддею встановлено наступне.

Згідно зі ст. 122 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Статтею 123 ЦПК України визначено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Як зазначалося вище, протокольною ухвалою суду від 04.08.2021 підготовче провадження у справі було завершено та призначено розгляд справи по суті, при цьому заяву про зміну предмету позову подано до суду 08.08.2022.

За приписами ч.1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у правових відносинах, а також стимулює учасників судового процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Водночас, згідно п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим. Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту. Згідно ж усталеної прецедентної практики ЄСПЛ закон повинен бути прогнозованим для учасників провадження.

Обґрунтовуючи клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку позивач посилається на те, що підготовче провадження у справі закрито за відсутності сторін, його представник ОСОБА_3 не з`явилася у судове засідання, яке було призначено на 04.08.2021, з поважних причин, а саме у зв`язку із незадовільним станом здоров`я, докази чого було надано суду для огляду в судовому засіданні.

Позивач також вказує, що після надходження від Департаменту реєстрації Житомирської міської ради та нотаріального архіву до суду витребуваних доказів не забезпечено можливість реалізації прав сторін у підготовчому провадженні.

Суд зауважує, до витребовувані докази від Департаменту реєстрації Житомирської міської ради та нотаріального архіву надійшли до суду 12.04.2021 та 26.04.2021 відповідно, а підготовче провадження було закрито 04.08.2021. Таким чином, на думку суду, у позивача було достатньо часу для реалізації свого права на ознайомлення з матеріалами справи та, відповідно, подання до суду заяви про зміну предмету позову.

Також суд вважає безпідставними посилання представника позивача на те, що заяву про зміну предмету позову у встановлені ЦПК України строки не було подано у зв`язку з тим, що судові засідання у даній справі фактично не відбувались, оскільки норми ЦПК України не пов`язують реалізацію права позивача на подання відповідної заяви із проведенням судового засідання у справі.

У даному випадку, на обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку стороною позивача не наведено обставин, які перешкоджали подати заяву про зміну предмету позову у найкоротший термін після закриття підготовного провадження.

Оцінивши доводи позивача щодо поновлення строку звернення із заявою про зміну предмету позову, суд вважає їх необґрунтованими, заявником не наведено підстави для поновлення строку звернення до суду, а наведені обставити не можуть бути визнані поважними та такими, що об`єктивно перешкоджали реалізувати своє право на подання такої заяви упродовж року після закриття підготовчого провадження у справі.

Як передбачено ч. 2 ст. 126 ЦПК України документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

З огляду на те, що заяву про зміну предмету позову подано з пропуском встановленого строку, у клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку об`єктивних причин для поновлення такого строку не наведено, тому причини пропуску процесуального строку, які наведені у клопотанні, не можуть бути визнані поважними, відповідно до ч. 2 ст. 126 ЦПК України суд залишає заяву про зміну предмету позову без розгляду.

Залишення без розгляду заяви про зміну предмету позову у даній справі не позбавляє позивача права звернутись до суду з відповідною позовною заявою у загальному порядку, за умов дотримання вимог чинного законодавства при цьому.

Керуючись статтями 12, 13, 81, 222, 258, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

1. Відмовити позивачу у поновленні пропущеного строку для подання заяви про зміну предмету позову.

2. Заяву ОСОБА_1 про зміну предмету позову від 05.08.2022, що надійшла до суду 08.08.2022, залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Т.А. Воробйова

Повний текст ухвали підписано 03.10.2022.