П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 жовтня 2022 року місто Київ

справа №759/7024/22

провадження№22-ц/824/9193/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

сторони:

позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ФА Інтертрейдінг Україна"

відповідач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

розглянув в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ФА Інтертрейдінг Україна", подану адвокатом Кузьмичем Сергієм Олександровичем,

на ухвалу Святошинського районного суду м.Києва від 7 липня 2022 року, постановлену у складі судді Ключник А.С.,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФА Інтертрейдінг Україна" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації права власності, -

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 7 липня 2022 року позовну заяву ТОВ "ФА Інтертрейдінг Україна" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації права власності, визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник ТОВ "ФА Інтертрейдінг Україна" - адвокат Кузьмич С.О. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі посилається на те, що ухвала постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права. Зокрема, зазначає, що ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 29 червня 2022 року позовну заяву ТОВ "ФА Інтертрейдінг Україна" залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків. Позивач усунув недоліки визначені ухвалою суду, уточнивши позовні вимоги.

Просив визнати недійсним договір дарування 1/2 частини квартири площею 68,39 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та посвідчений 2 вересня 2021 року приватним нотаріусом КМНО Разумовою О.І., серія та номер 1658; скасувати державну реєстрацію права власності за ОСОБА_2 на 1/2 частини квартири площею 68,39 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000; витрати з оплати судового збору покласти на відповідачів.

Саме так були викладені вимоги позивача в позовній заяві та в заяві про усунення недоліків, позивач чітко сформулював вимоги щодо визнання недійсним договору дарування та скасування його реєстрації, зазначивши сторін даного договору, предмет договору дарування та дані щодо його реєстрації нотаріусом. З самого змісту позовної заяви зрозуміло, чому саме такі вимоги ставляться до відповідачів, оскільки вони є сторонами договору дарування, а визнання цього договору недійсним впливає на їх права та обов`язки, зачіпає їх інтереси.

Суд першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, не зазначив конкретного способу їх усунення, а повернув позовну заяву з формальних підстав, чим позбав позивача доступу до правосуддя для захисту своїх прав та інтересів.

Крім цього, позовна заява була подана через "Електронний суд" з накладанням цифрового підпису представника позивача, всі документи, які додані до позовної заяви є засвідченими належним чином. До позовної заяви були подані докази направлення відповідачам позовної заяви з додатками.

Одночасно позивач додатково до заяви про усунення недоліків від 30 червня 2022 року надав всі додатки до позовної заяви повторно, належним чином їх завірив, проставивши дату та підпис представника позивача, та біля кожного додатку зазначив інформацію про місцезнаходження оригіналу документу, який додається у графі "додатки".

Вважає, що ухвала Святошинського районного суду м.Києва від 7 липня 2022 року постановлена судом з порушенням норм процесуального права, зокрема ст.ст. 175-177, ч.2 ст. 185 ЦПК України, висновки суду не відповідають обставинам справи та доказам, що надані позивачем.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 не скористалися своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 10 серпня 2022 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 серпня 2022 року в складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові) віднесена до п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 369 ЦПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що у червні 2022 року позивач ТОВ "ФА Інтертрейдінг Україна" звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації права власності.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 29 червня 2022 року позовну заяву залишено без руху. Залишаючи заяву без руху, суд першої інстанції вважав, що зміст позовних вимог потребує уточнень, оскільки такі вимоги викладено не чітко та не коректно. При цьому звернув увагу позивача, що предмет позову, тобто певна матеріально- правова вимога позивача до відповідачів, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, повинна бути чітко визначена у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко та безумовно. Також позивачем не виконані вимоги ч.4, 5 ст. 95 ЦПК України, оскільки додані до позовної заяви документи не містять підпису позивача або уповноваженого представника із зазначенням дати засвідчення.

На виконання зазначеної ухвали суду, 4 липня 2022 року представником позивача ТОВ "ФА Інтертрейдінг Україна" - адвокатом Машкіною В.М. надано до суду заяву про усунення недоліків, до якої долучені додатки до позовної заяви, завірені, з проставленням дати та підпису представника позивача Крім того, представник позивача у заяві про усунення недоліків біля кожного додатку зазначив інформацію про місцезнаходження оригіналу документу, який додається у графі "додатки" /а.с. 56-90/.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 7 липня 2022 року заяву визнано неподаною та повернуто заявнику у зв`язку з тим, що недоліки, зазначені в ухвалі суду від 29 червня 2022 року, не були усунуті в повному обсязі.

Визнаючи заяву неподаною та повертаючи її, суд першої інстанції виходив із того, що додані до позовної заяви копії документів не містять підпису позивача або уповноваженого представника із зазначенням дати засвідчення. Під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії напису про її засвідчення " Згідно з оригіналом" чи в іншому словесному виразі дає підстави вважати її такою, що не посвідчена у встановленому порядку.

Проте, колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

За правилом ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів реалізується через врегульовану процесуальним законом можливість пред`явити до суду позовну заяву, яка є процесуальною формою звернення за захистом порушеного права.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ч.8 ст.43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет (правова позиція Верховного Суду, викладена у постановах від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18 та від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18).

Згідно з положеннями частини третьої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» N2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

Відповідно до частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» якщо інше не визначено цим Кодексом.

У пункті 15.15 частини першої розділу VIII «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» №229 (6984) 01 грудня 2018 року.

У подальшому у газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС) Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01 грудня 2018 року).

Разом з тим, наказом Державної судової адміністрації України №628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд».

Так, відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року №16 передбачено, що ряд норм Положення №30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

Згідно наказу ДСА України за №247 від 01 червня 2020 року, запроваджено з 01 червня 2020 року в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет» у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду.

Пілотним судам у ході проведення дослідної експлуатації Підсистем керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (із змінами), у частині функціонування Підсистем.

Наказ ДСА України від 22 грудня 2018 року №628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах визнано таким, що втратив чинність.

Згідно з пунктом 3 розділу XI Положення №30, особи, за допомогою зареєстрованого електронного кабінету формують проекти (створюють шляхом заповнення відповідних форм, редагують, долучають), підписують та подають до суду і органів системи правосуддя електронні запити, скарги, пропозиції та інші непроцесуальні звернення, що стосуються діяльності таких органів, а також отримують відповідь на них.

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14,16 пункту 1 розділу II Положення, електронний документ - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства.

Електронний цифровий підпис використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Для проекту будь-якого електронного документу, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням електронного цифрового підпису автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документу. З моменту переведення документу у стан «Оригінал» такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу XI Положення).

Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі електронний документ та електронна копія паперового документу. Суди приймають подані електронні документи як оригінали документів, а електронні копії паперових документів, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки (пункт 6 розділу XI Положення).

Тобто, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: //cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Відповідно до пункту 14 розділу XI Положення №30 всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розмішуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду, їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.

Згідно із пунктом 1 Розділу XI Положення №30, з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми «Електронний суд».

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 Положення №30).

Електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором (пункт 15 частини першої Розділу II Положення №30).

Згідно з вимогами розділу XI Положення №30, обмін процесуальними документами в електронній формі повинен здійснюватися з офіційних електронних адрес (Електронних кабінетів), які вони мають створити в підсистемі «Електронний суд», розміщеній за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua.

Відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для роботи її підсистеми «Електронний суд» та відповідно, права особи на подання процесуальних документів через цю підсистему в електронній формі (правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 6 серпня 2020 року у справі №160/1841/19).

З 22 грудня 2018 року отримані місцевими судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку (правовий висновок викладений Верховним Судом від 10 вересня 2019 року у справі №640/1374/19).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

Водночас здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) за відсутності власного електронного підпису неможливо. Тому усі документи, що надійшли до суду саме через зазначений сервіс вважаються такими, що подані з використанням власного електронного підпису.

Аналогічні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 лютого 2021 року (справа №9901/335/20), та постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року (справа №2340/4648/18) та від 6 серпня 2020 року (справа №160/1841/19).

В позовній заяві ТОВ " ФА Інтертрейдінг Україна" зазначено, що документ сформований у системі «Електронний суд» 26 червня 2022 року, а тому висновок про повернення позовної заяви на підставі п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, з підстав того, що до такої позовної заяви не додані належним чином засвідченні копії письмових доказів є помилковим.

Надіслання процесуальних документів в підсистемі «Електронний суд» є можливим виключно після «скріплення/підписання» їх дійсним електронним цифровим підписом особи.

Відповідно до вимог ч.2,4 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2 ст.95 ЦПК України). Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.95 ЦПК України)

Як вбачається з матеріалів справи позовну заяву з додатками (копій документів, які додані до позовної заяви) надіслано до Святошинського районного суду міста Києва за допомогою підсистеми «Електронний суд», з використанням електронного цифрового підпису представника позивача. Викладене дає всі підстави стверджувати, що всі документи, які надісланні до суду в електронному вигляді з використанням підсистеми «Електронний суд» вважаються засвідченими належним чином (використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису).

З огляду на те, що подання документу (додатків до позовної заяви) через підсистему «Електронний суд» без використання власного електронного цифрового підпису неможливо, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про повернення позовної заяви, як такої, що подана без додержання вимог, встановлених ЦПК України.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 369, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ФА Інтертрейдінг Україна", подану адвокатом Кузьмичем Сергієм Олександровичем, задовольнити.

Ухвалу Святошинського районного суду м.Києва від 7 липня 2022 року - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус