Справа № 442/2997/21
Провадження № 2/442/96/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі

головуючого судді Нагірної О.Б.,

за участю секретаря судового засідання Михавко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дрогобич в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу № 442/2997/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора, про визнання правочинів недійсними,

за участю: представника відповідача ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними, в якому просить визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 27.02.2003 року, виданого на ім`я ОСОБА_4 , визнати недійсним договір дарування від 13.03.2003, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , посвідчений державним нотаріусом Першої Дрогобицької державної нотаріальної контори Єдин Л.В. та зареєстрований в реєстрі №1-778.

Ухвалою від 19.04.2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу термін для усунення недоліків, які позивачем усунуто в термін зазначений в ухвалі.

28.04.2021 направлено запит до Відділу АДР Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області щодо реєстрації місця проживання відповідача, що містяться в картотеці реєстраційного обліку.

Ухвалою від 27.05.2021 в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку загального позовного провадження. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

Підготовче судове засідання призначено на 14.06.2021.

Дана ухвала надсилалась сторонам по справі.

14.06.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

14.06.2022 підготовче судове засідання відкладено на 13.07.2022 для надання можливості подати відповідь на відзив.

18.06.2022 від позивача надійшло клопотання про витребування доказів та заява про оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні для подання відповіді на відзив.

Ухвалою від 18.07.2021 клопотання позивача про витребування доказів задоволено, підготовче судове засідання відкладено на 04.08.2021.

04.08.2021 від позивача надійшло клопотання про доручення письмових доказів та клопотання про виклик свідків.

04.08.2021 підготовче судове засідання закрито, справу призначено до розгляду на 04.10.2021.

28.09.2021 від позивача надійшла заява про уточнення підстав позову.

04.10.2021 від представника відповідача ОСОБА_5 надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення розгляду справи.

04.10.2021 розгляд справи відкладено на 25.11.2021, у зв`язку з неявкою відповідача та його представника в судове засідання.

25.11.2021 представником позивача ОСОБА_6 подано клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із зайнятістю в інших справах.

25.11.2021 від відповідача надійшла заява про виклик свідків та письмові пояснення.

25.11.2022 розгляд справи відкладено на 28.12.2021, у зв`язку з поданим клопотанням про відкладення розгляду справи.

16.12.2021 від представника позивача надійшли письмові пояснення.

28.12.2021 розгляд справи відкладено на 18.02.2022.

18.02.2022 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його хворобою.

18.02.2022 розгляд справи відкладено на 23.03.2022.

22.03.2022 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з введенням на території України воєнного стану, що позбавляє можливості учасників справи вчасно з`явитися в судове засідання.

23.03.2022 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з її перебуванням за кордоном.

23.03.2022 розгляд справи відкладено на 03.05.2022.

02.05.2022 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з його хворобою.

03.05.2022 розгляд справи відкладено на 01.06.2022.

30.05.2022 від представника відповідача ОСОБА_5 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відео конференції.

31.05.2022 від представника відповідача ОСОБА_3 надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення судового засідання.

01.06.2022 розгляд справи відкладено на 08.06.2022. Постановлено ухвалу про проведення наступного судового засідання в режимі відео конференції.

08.06.2022 розгляд справи відкладено для можливості викликати свідків.

05.07.2022 від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку зі станом здоров`я.

06.07.2022 розгляд справи відкладено на 31.08.2022.

31.08.2022 від представника відповідача Паращака Н.Б. про надання на ознайомлення матеріалів справи та відкладення судового засідання.

31.08.2022 розгляд справи відкладено на 05.10.2022 у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні просив залишити справу без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою позивача та його представника в судове засідання, не повідомивши причин неявки.

В судові засідання, призначені на 31.08.2022 та 05.10.2022 позивач та його представник повторно не з`явилися, про причину неявки суд не повідомили, від них не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. Таким чином, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, суд визнає, що позивач та його представник повторно не з`явилися до суду без поважних причин.

Вислухавши думку представника відповідача, перевіривши матеріали справи суд приходить до наступного.

Згідно положень ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 4 ст. 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, так як на нього поширюється порядок цивільного судочинства, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни на протязі всього провадження у справі. Проте, суд вважає, що позивач зловживає своїми процесуальними правами.

Відповідно до вимог ч. 5 ст.223, п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його не з`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому, суд звертає увагу, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч.5 ст. 223 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду, а позивач при цьому, і не з`являється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Законодавець у ст. 121 ЦПК України стосовно розумності процесуальних строків вказав, що строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

В контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка поряд з практикою Європейського Суду з прав людини, є джерелом права в Україні «розумність тривалості провадження повинна оцінюватися у світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливість предмета спору для заявника».

Будучи ініціатором даного позовного провадження позивач повинен вживати заходи для всебічного та об`єктивного розгляду справи з дотриманням розумних строків, не порушувати баланс захисту як своїх прав, так і прав відповідача.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою.

Так, Європейський суд з прав людини відхилив скаргу заявника на порушення права доступу до суду, оскільки він не виявив належної зацікавленості у розгляді своєї справи (остаточне рішення у справі «Каракуця проти України» від 16.05.2017)), про що, зокрема, свідчить те, що він не звертався до суду за інформацією щодо її стану розгляду.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Вивчивши матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку, що позов слід залишити без розгляду, роз`яснивши позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, має право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.247, п.3 ч.1 ст.257, 258-260 ЦПК України, суд

постановив:

цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - Перша Дрогобицька державна нотаріальна контора про визнання правочинів недійсними залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги, з подачею її копії до апеляційної інстанції.

Суддя Нагірна О.Б.