Провадження № 2/537/131/2022
Справа № 537/3673/21
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.09.2022 Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області у складі головуючого судді Дядечко І.І., за участі секретаря Стародубцевої-Бавровської Д.О., позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 , представника відповідача Каркач Д.А.,розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці Полтавської області в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом фізичної особи ОСОБА_1 до юридичної особи Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», юридичної особи Управління Держпраці у Полтавській області про визнання незаконними та скасування актів спеціального розслідування гострого професійного захворювання, зобов`язання вичинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

установив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою, відповідно до якої прохає суд ухвалити рішення, яким визнати гостре професійне захворювання, що сталося 05.04.2021 її, фельдшера з медицини невідкладних станів Станції ЕМД № 2 м. Кременчука, на CОVID- 19 під час виконання трудових обов`язків таким, що пов`язане з виробництвом; визнати незаконними та скасувати Акт форми Н-1/НП від 16 червня 2020 року спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 з нею, фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД № 2 м. Кременчука; зобов`язати Управління Держпраці у Полтавській області провести спеціальне розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 з нею, фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД № 2 м. Кременчука під час виконання нею трудових обов`язків з врахуванням висновків суду та скласти акт за формою Н-1/П; стягнути з КП "Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради" на її користь 50 000,00 грн моральної шкоди, розподілити судові витрати на її користь відповідно до заяви, яка буде подана до суду в межах строку передбаченому ч. 8 ст. 141 ЦПК України.

В обґрунтування позову зазначено, що 16 червня 2021 року було складено Акт Н-1/НП спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020, яким визнано захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів, станції ЕМД №2 м. Кременчука КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» ОСОБА_1 на COVID - 19 таким, що не пов`язане з виробництвом. Рішення комісії є незаконним, а Акт Н-1/НП від 16 червня 2021 року підлягає скасуванню у зв`язку з необґрунтованістю, та тим, що суперечать Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 з таких підстав. Так 05.04.2020 о 07 год. 00 хв. фельдшери з медицини невідкладних станів станції ЕМД № 2 м. Кременчук, КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а також водій автотранспортних засобів Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області ОСОБА_5 склад виїзної бригади №77 приступили до виконання своїх професійних обов`язків згідно графіка роботи працівників на квітень місяць 2020 року. Об 07 год. 10 хв. на планшет бригади №77 надійшов виклик (карта виїзду швидкої медичної допомоги №069659) за адресою: АДРЕСА_1 до хворої ОСОБА_6 з приводу-діагноз: гіпертермія, в коментарі: хворіє цукровим діабетом, кашель. Під час виклику хвора була обстежена та їй була надана допомога. Під час виклику до хворої ОСОБА_6 , фельдшери ОСОБА_1 та ОСОБА_4 були в засобах індивідуального захисту, а саме: маска 3-х шарова, рукавички оглядові латексні. Під час проведення засідань комісії велась дискусія начебто всі автомобілі були забезпечені засобами індивідуального захисту (ЗІЗ) і медичні працівники могли одягати в будь-який момент ці засоби. Позивач звертає увагу суду на те, що набори ЗІЗ, які містяться в автомобілях, працівники станції ЕМД могли одягати тільки тоді, коли диспетчер повідомляв, що є підозра на COVID-19 (хворий контактував з приїжджими із-за кордону або сам приїхав з-за кордону на протязі останніх 14 днів). Всі інші виклики потерпілі обслуговували в медичних масках та рукавичках. Така ситуація склалась на станціях екстреної медичної допомоги у зв`язку з шаленим дефіцитом ЗІЗ. 06.04.2020 хвора ОСОБА_6 була госпіталізована до КНП КРР Кременчуцька центральна районна лікарня» з діагнозом правобічна пневмонія. У відповідності до наказу МОЗ України №827 від 09.04.2020 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 28.03.2020 №722», який запроваджував проведення ПЛР-дослідження всім особам, які перебувають на лікуванні в будь-якому лікувальному закладі з діагнозом «Пневмонія», ОСОБА_6 була обстежена за допомогою ПЛР - тестування на COVID -19. Так 14 квітня 2020 року у хворої ОСОБА_6 відбувся відбір матеріалу, а 16 квітня 2020 року від Кременчуцького міськрайонного відокремленого підрозділу лабораторних досліджень ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України» (КМВП ЛД ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України») отримано результат аналізу №674/22 від 16.04.2020 з позначкою позитивний. В той же день (16.04.2020) був визначений лабораторно підтверджений випадок захворювання на COVID - 19, у хворої ОСОБА_6 . Під час з`ясування контактних осіб з хворою ОСОБА_6 , підтверджений випадок захворювання на COVID - 19, було встановлено і ряд медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук, КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР», які з нею мали безпосередній контакт, а саме: фельдшери з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які приїздили на виклик та надавали допомогу ОСОБА_6 05.04.2020. 17 квітня 2020 року КМВП ЛД ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України» повідомив керівництво станції ЕМД №2 м. Кременчук про контакти медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук з хворими на COVID -19, зокрема фельдшери ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які працювали в цей день. Позивачу було дане усне розпорядження головного лікаря станції ЕМД №2 м. Кременчук про необхідність здачі аналізів та самоізоляцію. Її зняли з виїзної бригади і направили на здачу зразків біологічного матеріалу для вірусологічного дослідження методом ПЛР. Результати лабораторних досліджень «Полтавського обласного лабораторного центру МОЗ України» на COVID - 19 фельдшера з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчук Слабоспицької Г.О. ПЛР-дослідження №1165/497 від 22.04.2020 - результат позитивний. Після отримання позитивних результатів вона звернулась до сімейного лікарів для лікування. 01.06.2020 наказом №58-н Управління Держпраці у Полтавській області була створена комісія для спецрозслідування даного проф. захворювання. 16 вересня 2020 року був складений акт Н-1/НГ, яким визнано захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 на COVID-19 таким, що не пов`язане з виробництвом та не є професійним. Рішення ґрунтувалось лише на висновку обласного профпатолога про неможливість встановити зв`язок з гострим професійним захворюванням. 16.11.2020 позивачем була направлена заява до Управління Держпраці у Полтавській області про призначення повторного розслідування. 29.12.2020 наказом №204-н Управління Держпраці у Полтавській області була створена нова комісія для розслідування даного профзахворювання. 07.05.2021 відбулося підсумкове засідання комісії з повторного спеціального розслідування, на якому приймалося рішення шляхом голосування: «за - 4 особи, проти - 3 особи», що захворювання фельдшерів з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 визнано таким, що пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/П на кожну потерпілу окремо. Протокол в той же день не був підписаний, а за домовленістю членів комісії вирішили, що і протокол, і Акти будуть підписані 12.05.2021, так як попереду вихідні та святкові дні. Після зустрічі двох членів комісії від ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які проголосували «за» визнання захворювання таким, що пов`язане з виробництвом з керівництвом ЕМД №2 ОСОБА_9 - вони різко відмовились підписувати і протокол, і Акти Н-1/П, та подали заяви про відмову від підписання протоколу та актів і виключення їх із складу комісії. Також цей факт підтверджується листом від 17.06.2021 №16П771/0315-04/115 Управління Держпраці у Полтавській області. До складу комісії були внесені зміни та включені нові її члени від ЕМД №2. 16.06.2021 був складений Акт Н-1/НП за результатами засідання комісії, яким захворювання фельдшерів з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/НП. Голосування розділилось 5 - «проти», 2 - «за». Позивач вважає, що Акти суперечать вимогам нормативних актів, як регулюють дане питання. Так, відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці». Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 «Про затвердження порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» встановлено такий Порядок. Відповідно до абзацу 2 п. 3 Порядку гостре професійне захворювання (отруєння) - захворювання (або смерть), що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу на працівника шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру (у тому числі інфекційні, паразитарні, алергійні захворювання). За змістом п. 10, 14, 15 Порядку спеціальне розслідування групових нещасних випадків, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів. Згідно з п. 33 Порядку зазначена комісія зобов`язана з`ясувати обставини та причини нещасного випадку за відповідною формою. Згідно з п. 52 Порядку обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є: п.п.1 виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації, п. 15 однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку складу охорони здоров`я. Уразі незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку посадова особа Држпраці або її територіального органу має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі і за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії. За результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-1. Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку (абзац 5 п. 58 Порядку). Відповідно до п. 90 Порядку випадки професійних інфекційних захворювань та хронічних професійних інтоксикацій розслідуються як хронічні професійні захворювання (отруєння). Пункт 91 Порядку встановлює: віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 листопада 2000 року №1662. На виконання постанови КМУ №1662 було затверджено «Інструкцію про застосування переліку професійних захворювань» наказом МОЗ України від 29.12.2000 №374/68/338. Згідно з п. 1 Інструкції перелік професійних захворювань, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662 - це основний документ, яким слід керуватися при встановленні діагнозу професійного захворювання, зв`язку його з виконуваною роботою або професією. Відповідно до п. 7 Інструкції при захворюваннях інфекційного походження (вірусний гепатит, бруцельоз, сибірська виразка, кліщовий енцефаліт та інші) діагноз установлюється лікарем-інфекціоністом та профпатологом з урахуванням епідрозслідування, проведеного фахівцями територіальної СЕС. Комісія в своїй роботі не врахувала вимоги п. 33, 52, 90 Порядку. Також Акти суперечать фактичним обставинам та висновкам зробленими самою комісією. Так комісія встановила та зазначила в акті, що фельдшери з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 та ОСОБА_4 05.04.2021 надавали допомогу ОСОБА_6 (імовірне джерело інфекції), у якої згодом був виявлений COVID-19 і у фельдшерів, після забору необхідних аналізів, також був встановлений діагноз COVID-19. Також матеріали розслідування містять абсолютно всі документи, що свідчать про професійність захворювання на COVID 19 фельдшера з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 , а саме: висновок лікаря інфекціоніста про захворювання ОСОБА_1 на COVID-19; карту епідеміологічного обстеження №504 вогнища інфекційного захворювання, складену на хвору ОСОБА_1 , де зазначено: розділ 4 п. 2 найімовірніше місце зараження - за місцем роботи, п. 3 імовірне джерело інфекції - хвора гострою формою ОСОБА_6 ; акт епідеміологічного розслідування складені на Слабоспицьку - де зазначено: датою надання медичної допомоги хворій ОСОБА_6 , а також встановлено, що орієнтовним терміном зараження є з 04.04.2020 по 17.04.2020, що збігається із датою надання медичної допомоги хворій ОСОБА_6 , а також встановлено, що зараження виникло на території м. Кременчука Полтавської області. Найімовірніше місце зараження - за місцем роботи. Фактором передачі є контакт із ОСОБА_6 ; консультативний висновок спеціаліста №2067 (профпатолога) від 11.06.2021 (на ОСОБА_1 ): «висновок спеціаліста (встановлений діагноз): гостра респіраторна хвороба (вірус ідентифікований №1165 від 22.04.20), легкий перебіг - гостре професійне захворювання встановлене в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ на ЛЕК07.04.21. На підставі висновку протоколу засідання ЛЕК від 07.04.2021 №14-849 НДІ та ПЗ ХНМУ захворювання вважається пов`язаним з професійною діяльністю»; медичний висновок лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого гострого профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність (відсутність) професійного захворювання від 07.04.2021 №14/849/1, вих. №070112/626 від 08.04.2021 ( ОСОБА_1 ), в якому зазначено: «висновок (діагноз вперше виявленого гострого професійного захворювання: 2019 n - COV. Гостра респіраторна хвороба, легкий перебіг (вірус ідентифікований №1165 від 22.04.2020), гостре професійне захворювання, встановлено в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ на ЛЕК 07.04.2021. Встановлення (не встановлення) гострого професійного характеру захворювання - захворювання професійне. Пункт 10 Інструкції передбачає перелік закладів охорони здоров`я, що мають право на встановлення причинного зв`язку захворювань з умовами праці, в тому числі й тих, які перераховано в пунктах 5, 6, 7 Інструкції (саме п. 7 Інструкції при захворюваннях інфекційного походження). Відповідно до Наказу МОЗ України від 25.03.2003 №133 «Про затвердження Переліку спеціалізованих лікувально - профілактичних закладів, які мають право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань» "Харківський НДІ інститут гігієни профзахворювань", в якому і було встановлено остаточний діагноз фельдшерам ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про те, що гостра респіраторна хвороба COVID-19 (вірус ідентифікований №1165 та №1166 від 22.04.2020) є гострими професійними захворюваннями, наділений повноваженнями встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань. Враховуючи вищезазначене в Комісії не було жодних варіантів голосувати «проти», так як висновки лікаря-інфекціоніста, і профпатолога з урахуванням епідрозслідування, проведеного фахівцями територіальної СЕС встановлюють зв`язок з виконанням професійних обов`язків. Окрім того, комісія не врахувала положення п. 8 Інструкції якщо виявлене у працюючих у шкідливих умовах захворювання має змішану етіологію (причини та умови виникнення хвороб) (професійну та непрофесійну), його слід розглядати як професійне. Аналізуючи зазначену норму, якщо у комісії є сумніви щодо умов виникнення захворювання, то враховуючи вищезазначений пункт, комісія повинна його розглядати як професійне. Такого висновку дотримується один із членів комісії, ОСОБА_10 - лікар з гігієни праці Управління Держпраці у Полтавській області, який висловив окрему думку на рішення комісії. Підсумовуючи позивач зазначає, що комісія не оцінила докази в сукупності, та не надала їм належної оцінки в результаті чого прийшла до необґрунтованого висновку про не пов`язаність з виробництвом захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 на COVID - 19. Також, звертає увагу суду, що ні вдома, ні на роботі, або будь в якому іншому місці, в період з 05.04.2020 (контакт з Решетило) по 17.04.2020 (забір аналізів для ПЛР-тесту) не встановлено хворих на COVID-19, які могли б стати ймовірним джерелом інфекції. Так керівництво станції ЕМД №2 здійснило тиск (була проведена з ними бесіда) на членів комісії ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які в свою чергу категорично відмовились підписувати протокол комісії від 07.05.2021 і Акти Н-1/П, та подали заяви про відмову від підписання протоколу та актів, і виключення їх зі складу комісії. В своїх заявах вони вказали формальні підстави для виключення їх із членів комісії, хоча на всіх засіданнях вони не висловлювали жодних нарікань щодо перебування в комісії, а також висловлювали свою підтримку позивачу. Тому після позитивного рішення комісії позивач навіть не могла і очікувати подібного розвитку подій. Після встановлення справедливості, яку вона виборювала протягом року, відчуття радості змінилось шаленою депресією. Вона пережила нервовий стрес, змінився її нормальний життєвий ритм, у зв`язку з чим і виникла необхідність докладати зусилля для нормалізації життя. Після зазначених подій Акт вручений не був, а було змінено членів комісії та видано новий Акт, який вона вважає незаконними та він є предметом оскарження. Це стало ще одним нервовим зривом. Зневіра у досягненні справедливості, а також постійне перебування у стресовому стані потребує додаткових зусиль для нормалізації її життя. За таких обставин, ОСОБА_1 з вини відповідача КП "Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради" (Станція ЕМД № 2 є структурним підрозділом обласного центру) була заподіяна моральна шкода, яка полягає у перенесеному нею нервовому стресі, а також наведені вище обставини свідчать про те, що внаслідок порушення її прав був суттєво порушений нормальний життєвий ритм, соціальне благополуччя і все це в сукупності вимагає від неї додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Виходячи із засад розумності та справедливості, вважає що розмір суми достатньої для компенсації заподіяної моральної шкоди, становить 50 000 грн.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 20.07.2021 провадження у справі було відкрито та призначено підготовче судове засідання.

19.08.2021 ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області підготовче судове засідання відкладено.

03.09.2021 представником відповідача Управління Держпраці у Полтавській області надано відзив на позов, згідно якого останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, виходячи з такого. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків професійних захворювань та на виробництві визначено Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337. Позивач визначив Управління відповідачем по даній справі, проте Управління не може бути належним відповідачем по даній справі, оскільки голова комісії - головний державний інспектор сектору розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Управління Держпраці у Полтавській області Невмержицька В.Г. та лікар з гігієни праці Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_10 голосували за те аби пов`язати випадок професійного захворювання, який стався із ОСОБА_1 , як такий що пов`язаний із виробництвом. Акт від 16.06.20201 підписано разом із окремою думкою Управління ( ОСОБА_10 ), де він не погодився з висновками колег по комісії розслідування випадку захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 ОСОБА_1 . Відповідно до п. 34 Порядку №337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. За результатами голосування, у зв`язку з тим, що більшість членів комісії проголосували «проти» було прийнято рішення про не пов`язання даного випадку з виробництвом. Розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про яке своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Спеціальному розслідуванню підлягають гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків. Наказом Управління Держпраці у Полтавській області від 29.12.2020 №204-н призначено комісію з спеціального розслідування. До даної комісії були включені всі представники та спеціалісти, які відповідно до Порядку №337 повинні розслідувати випадок гострого професійного захворювання, який стався із ОСОБА_1 . На першому засіданні члени комісії ознайомились із зазначеним вище наказом Управління Держпраці у Полтавській області та розподілили між собою обов`язки, про що зазначено у протоколі від 30.12.2020 №1. На другому засіданні слухали голову комісії ОСОБА_11 , інших членів комісії та представника з надання правової допомоги ОСОБА_2 , а також ОСОБА_1 , про що зазначено у протоколі від 06.01.2021 №2. Комісією з повторного спеціального розслідування було прийнято рішення звернутися до Харківського національного медичного університету про надання висновку профпатолога спеціалістами НДІ гігієни праці та професійних захворювань та надати Консультативний висновок спеціаліста щодо випадку захворювання працівників Станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради фельдшера з медицини невідкладних станів: ОСОБА_1 . Тому до Харківського національного медичного університету було направлено лист від 22.03.2021 №65/06. На третьому засіданні слухали голову комісії ОСОБА_11 Харківського національного медичного університету від 09 квітня 2021 року №01- 13/01/840 , про що зазначено у протоколі від 23.04.2021 №3. Згідно листа Харківського національного медичного університету від 09 квітня 2021 року №01-13/01/840 отримано медичний висновок лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність (відсутність) гострого професійного захворювання від 07.04.2021 №14/849/1, вих. №070112/626 від 08.04.2021, ( ОСОБА_1 ). У зв`язку зі звільненням із займаної посади ОСОБА_11 . Управлінням було видано наказ від 04.06.2021 №58-н, яким ОСОБА_11 - голову комісії, виключено зі складу комісії повторного спеціального розслідування та включено ОСОБА_12 голову спеціальної комісії, а також виключено зі складу ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . На четвертому засіданні слухали голову комісії ОСОБА_12 щодо зміни складу комісії та членів комісії ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . Також відбулося ознайомлення присутніх з усіма матеріалами зібраними під час проведення повторного спеціального розслідування. ОСОБА_1 направлялися запрошення до співпраці від 31.12.2020 №07-12/12657, від 22.04.2021 №07.4-12/3364, від 29.04.2021 №07.4-12/3582. На підставі зібраних матеріалів попередньою комісією зі спеціального розслідування, пояснень свідків та причетних осіб, консультаційних висновків, за результатами розслідування професійного захворювання комісією було проведено засідання комісії та складений протокол від 16.06.2021 №4, у якому зазначені свідчення інженера з охорони праці КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» ОСОБА_14 , яка звернулася до голови та членів комісії та повідомила наступне: «час інфікування фельдшерів припадає на період офіційно введеного карантину стосовно спалаху епідемії коронавірусної хвороби, на той час всім працівникам станції ЕМД №1, №2, №3 та №4 КП «Полтавський обласний центр EMД та MА ПОР» були проведені інструктажі для безпечного виконання посадових обов`язків та навчання стосовно надягання, знімання та утилізації засобів індивідуального захисту також правильного використання дезінфікуючих засобів. Станом на 05.04.2020 виїзні бригади були забезпечені в повному обсязі засобами індивідуального захисту (ЗІЗ) до складу яких входить: костюм захисний з бахілами; маска; респіратор; рукавички гумові нестерильні; маска для хворого; пакет для сміття; окуляри захисні; захисний екран. Цього загалом достатньо для безпечної роботи працівника екстреної медичної допомоги, якщо ними не нехтувати. В попередніх матеріалах розслідування сказано, що ПЛР - тестування проводили в обов`язковому порядку тим хворим у яких виявлено пневмонію тому й розглядалось ймовірне джерело зараження фельдшера, лише виклик ОСОБА_6 , в якої пневмонію встановили уже в лікарні. Про спілкування, контактування медичного працівника у побуті, а також використання ЗІЗ відомо лише з її слів, відомо також, що вірусне захворювання COVID-19 може протікати безсимптомно, тобто будь хто може бути носієм. Оскільки, фельдшери ОСОБА_4 та ОСОБА_1 проживають з членами сім`ї, не можливо впевнено робити висновки про дотримання карантинних обмежень та використання ними засобів індивідуального захисту в побуті та громадських місцях». Також було складено акт від 16.06.2021 за формою Н-1/НП, у якому викладено висновок комісії: «враховуючи, що для безпечної роботи фахівця екстреної медичної допомоги в умовах карантину, станом на 05.04.2020, усі машини екстреної медичної допомоги були забезпечені засобами індивідуального засобу в повному обсязі, а також неможливість однозначно стверджувати, що інфікування відбулось саме від хворої ОСОБА_6 , комісія з повторного спеціального розслідування прийшла до висновку, що в даному випадку обставини не відповідають п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337. Відповідно до п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 комісія із повторного спеціального розслідування прийняла рішення шляхом голосування більшістю голосів, що захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів, станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/НП». Також зазначив, що оскільки представники Управління не погоджувалися із іншими членами комісії при складанні Акту від 16.06.20201 було викладено окрему думку із обґрунтованою думкою, тому вважають, що Управління Держпраці у Полтавській області не є належним відповідачем у справі.

03.09.2021 представником відповідача КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» надано відзив на позов, згідно якого останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, виходячи з такого. КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» відповідно до ст. 153 КЗпП України здійснив забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці, а саме в період з офіційно введеного карантину стосовно спалаху епідемії короновірусної хвороби були проведені інструктажі для безпечного виконання посадових обов`язків, забезпечення в повному обсязі засобами індивідуального захисту (ЗІЗ), до складу яких входить костюм з бахілами, маска респіратор, рукавички гумові нестерильні, маски для хворого, пакет для сміття, окуляри захисні, захисний екран, та навчання стосовно одягання, знімання та утилізації засобів індивідуального захисту, гігієни рук, правильного використання дезінфікуючих засобів. Отже, КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР», як роботодавець виконав всі дії, необхідні для збереження життя і здоров`я працівників підприємства. В той же час згідно окремої думки членів комісії зі спеціального розслідування - лікаря з гігієни праці О. Склярової та лікаря - епідеміолога Л. Коровіної, Акту розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 від 16.09.2020, інфікування ймовірно відбулось під час надання медичної допомоги хворій ОСОБА_15 . Тобто зараження на робочому місці позивача є припущенням, а не доведеним фактом. Окрім цього позивач в своїй позовній заяві вказує, що саме результати розслідування гострого професійного захворювання комісією, зміна її складу стали причиною нервового зриву і вимагає від КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» компенсації моральної шкоди в розмірі 50 000 грн. Однак згідно наказу Управління Держпраці у Полтавській області №58-Н від 01.06.2020 «Про призначення комісії зі спеціального розслідування», КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» представлено лише 2 членами комісії з 12. Відповідно до положень ст. 237-1 КЗпП України, відшкодувати працівнику моральну шкоду випадку, передбаченому даною статтею, покладено на власника або уповноважений ним орган, якщо втрата працездатності позивача настала внаслідок професійного захворювання, спричиненого негативними виробничими факторами під час виконання позивачем трудових обов`язків, і моральну шкоду йому заподіяно ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням трудових обов`язків. А в даному випадку на думку позивача причиною завдання позивачу моральної шкоди стали результати розслідування гострого професійного захворювання комісією, зміна її складу. Доказами, що підтверджують розмір моральної шкоди можуть слугувати дані, що підтверджують дійсність моральних страждань, їх тяжкість та зміну звичного способу життя потерпілого. Це можуть бути: висновок спеціаліста психолога або висновок судового експерта психолога, показання свідків (свідчення друзів, колег), характеристика з місця роботи; виписки з лікарні, якщо потерпілий звертався по допомогу до лікаря невролога чи психіатра, рахунки від приватних психологів чи проходження спеціальних курсів реабілітації. Однак, саме за підсумками психологічного дослідження можна точно встановити, які саме моральні страждання були заподіяні особі даними правопорушенням, наскільки ці моральні страждання (моральна шкода) є важкими, які можливі суми компенсації моральної шкоди будуть адекватні встановленого рівня моральних страждань. Тож позивачем не надано жодних доказів спричинення їй КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» моральної шкоди (заподіяння душевних страждань або приниження її честі та гідності, втрати нормальних життєвих зв`язків чи обставин, які б вимагали від неї додаткових зусиль для організації свого життя), як і не обґрунтовано сам розмір моральної шкоди в сумі 50 000 грн.

07.09.2021 ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області підготовче судове засідання відкладено, продовжено строк підготовчого судового провадження на 30 днів .

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 09.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

23.02.2022 позивачем подано до суду заяву про стягнення з відповідачів судових витрат. Відповідно до заяви позивач просить суд, у разі ухвалення на її користь по справі рішення, стягнути з відповідачів пропорційно судовий збір в сумі 1 408 грн та суму витрат на послуги адвоката в розмірі 20 000 грн.

03.05.2022 представником відповідача Управління Держпраці у Полтавській області надано заяву про зменшення розміру судових витрат, згідно якого останній просить залишити заяву позивача про стягнення судових витрат без задоволення.

30.05.2022 представником відповідача КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» надано заяву про зменшення розміру судових витрат, згідно якого останній просить залишити заяву позивача про стягнення судових витрат без задоволення.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав зазначених в позові, суду пояснила, що графік її роботи складає доба через три. Вважає, що захворіла саме в той день, що була на роботі, коли приїздила на виклик до ОСОБА_16 . Прямої заборони вдягати захисний одяг при виїзді на виклик до хворого не було, проте на нараді їм вказували на те, що захисний одяг можна одягати виключно по розпорядженню, коли є підозра, що особа хвора на COVID-19.

Представник позивача - адвокат Попенко Я.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на підстави, викладені у позовній заяві.

Представник відповідача КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради» Гречаний Я.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в зв`язку з їх необґрунтованістю та безпідставністю.

Представник відповідача Управління Держпраці у Полтавській області Каркач Д.А. в судовому засіданні проти задоволення позову ОСОБА_1 заперечив у повному обсязі посилаючись на підстави, викладені у відзиві.

Свідок ОСОБА_9 суду пояснив, що 17.04.2020 йому стало відомо про те, що ОСОБА_1 виїжджала на виклик до особи, у якої в подальшому було встановлено захворювання на COVID-19. ОСОБА_1 зразу ж було знято з лінії, направлено на ПЦР та самоізоляцію. У ОСОБА_1 жодних симптомів захворювання COVID-19 не було, вона продовжувала працювати у звичному режимі. Він особисто попросив листом директора ЦПМСД № 2 ОСОБА_17 , взяти на облік та з 17.04.2020 видати лікарняний лист ОСОБА_1 , яка знаходиться на самоізоляції в зв`язку з контактною особою на COVID-19 ОСОБА_6 . Лікарняний та направлення забирала донька ОСОБА_1 , оскільки остання перебувала на самоізоляції. При цьому, всім відомо, що працівники екстреної медичної допомоги мають особливі умови праці, а саме цілодобовий режим роботи, наявність екстремальних факторів, які виникають під час надання екстреної медичної допомоги людині в умовах, відмінних від нормальних. Особливий характер праці передбачає роз`їзний характер роботи, пов`язаної з підвищеним фізичним та нервово-емоційним навантаженням, ризиком для здоров`я медичного працівника. За це їм оплачується 40% від заробітної плати. Крім того, COVID-19 до 23.05.2020, тобто на момент захворювання ОСОБА_1 , взагалі не відносився до переліку професійних захворювань. Станом на 05.04.2020 СЕМД №2 м. Кременчука була забезпечена в повному обсязі засобами індивідуального захисту, до складу яких входив костюм з бахілами, маска респіратор, рукавички гумові нестерильні, маски для хворого, пакет для сміття, окуляри захисні, захисний екран. Звертає увагу суду на те, що окрім того, що працівник екстреної допомоги одягає захисний костюм перед виїздом на виклик, в кожній машині екстреної допомоги є допоміжні засоби індивідуального захисту, повні 4 комплекти захисту, які працівник може одягнути (переодягнути) в разі необхідності. Крім того, працівникам, які обслуговували виклики до хворих на COVID-19, згідно постанови КМУ, виплачувалась надбавка 300% від заробітної плати. Всім працівникам, які виїжджали на виклик до особи з температурою, надані були роз`яснення про необхідність одягати захисні костюми, оскільки висока температура це перший симптом захворювання COVID-19. Проте, рішення чи одягати захисний костюм, приймали виключно лікарі, які виїздили на виклик.

Свідок ОСОБА_12 суду пояснила, що наказом Управління Держпраці у Полтавській області була створена повторна комісія по розслідуванню випадку групового професійного захворювання. Спочатку був призначений один голова, потім від 04 червня були внесені зміни до попереднього наказу і її було призначено головою комісії. Під час розслідування, яке проводилось попереднім головою, і членами комісії, були зібрані відповідні документи на підставі яких був зроблений запит до обласного профпатолога, чи пов`язане захворювання з професійним чи не пов`язане. Був наданий висновок, а саме по Слабоспицькій, що дане захворювання пов`язане з професійною діяльністю. На підставі цього була зібрана комісія 16 червня, на якій відповідно до п. 34 Порядку розслідування, було проведено голосування. Вона голосувала «за», інші 4 члени комісії проголосували «проти». Відповідно були складені акт і протокол, які подані на затвердження. Чи були якісь порушення порядку при призначені членів комісії їй невідомо, оскільки було повторне розслідування. Члени комісії, які проводять розслідування, повинні бути навчені загальних питань з охорони праці, це передбачено типовим положенням «Про порядок проведення навчання та перевірки знань з питань охорони праці». Всі члени комісії були обізнані з вимогами порядку розслідування і дотриманням його вимог. Вважає, що це було професійне захворювання. Її висновок базувався на висновку медичних фахівців, а саме висновку обласного профпатолога. При вирішенні питання чи пов`язане захворювання з професійною діяльністю, застосовуються не тільки висновки профпатолога, а досліджуються всі зібрані матеріали в ході розслідування та нормативно - правова база.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що 05 квітня 2020 року вона працювала в складі бригади №77, де головною в складі бригади була ОСОБА_1 , та в складі був водій ОСОБА_5 . Працювали з 7 год. ранку 05.04.2020 до 7 год. ранку 06.04.2020. на той момент був карантин в м. Кременчуці. Випадків захворювання на COVID-19 було не багато. Станом на 01.04.2020 було в м. Кременчуці зафіксовано лише 2 випадки захворювання на COVID-19. На роботу її возила швидка допомога з села, оскільки не ходили автобуси, а ОСОБА_1 їздила маршруткою по спец. пропуску. Магазини були зачинені, працювали тільки продуктові. 05.04.2020 о 07:10 год. до них надійшов виклик до ОСОБА_16 . Вони його обслуговували в масках, рукавичках, ОСОБА_1 була у власних окулярах. Засоби захисту не вдягали, бо не було підстав. Вони одягали засоби захисту тільки коли був підтверджений факт COVID-19 або була підозра, та якщо особа спілкувалася з приїжджими із-за кордону. Про те, що ОСОБА_16 була хвора на COVID-19 вони дізналися лише 17.04.2020. ОСОБА_1 на виклику була безпосередньо біля хворої. Хвора попросила зняти маску, бо їй важко було дихати. Потім вони знаходились на лікуванні, а з 18.05.2020 по 22.05.2020 знаходились на додатковому обстеженні у м. Полтава. Їх було додатково обстежено, надано відповідні рекомендації та лікування. 03 червня 2020 року було перше засідання комісії, де на основі висновку профпатолога і Полтавського профпатолога був складений Акт, що хвороба не пов`язана з професійною діяльністю. Вони були не згодні, написали заяву на створення нової комісії. В грудні була створена повторна комісія. 06 січня 2021 року було проведено засідання, на якому вирішено відправити їх документи до центру профпатології в Харкові. Коли прийшли висновки що захворювання пов`язане з професійною діяльністю 07.05.2021 було засідання, на якому вирішили, що захворювання є професійним. Проте акти не віддали, а повідомили що віддадуть на наступному тижні, оскільки їх необхідно надрукувати. Однак їх не надали, а повідомили що змінився склад комісії і буде нове засідання. 07.05.2021 ОСОБА_18 активно брав участь в голосуванні і голосували, що випадок пов`язаний з професійним виробництвом. Ніхто не висловлював незгоди. Були слухи, що вони підкупили ОСОБА_18 , який був у складі комісії. ОСОБА_1 дуже емоційно переймалася тим, що сталося, знаходилася в стані емоційного стресу, у неї був гіпертонічний криз. У червні була створена нова комісія, на якій було прийнято рішення, що захворювання не пов`язане з професійним виробництвом.

Свідок ОСОБА_19 суду пояснила, що вона була членом комісії, розглядала матеріали справи. Відповідно прийняла рішення, що захворювання не пов`язане з професійним виробництвом. До вказаного рішення прийшла на підставі досліджених матеріалів та нормативно - правової бази.

Свідок ОСОБА_14 суду пояснила, що вона коли приймала рішення по справі ОСОБА_1 , то керувалася матеріалами першої комісії, оскільки по другій комісії не було висновків лікаря інфекціоніста та профпотолога. Те що стосується Харківського інституту профпотології, вона не приймала до уваги, оскільки запит був зроблений некоректно. Тобто цим повинен був займатися голова комісії, а матеріали відправив роботодавець. Які саме відправлялись документи до Харківського інституту профпотології, та хто їх складав, її не ознайомлювали. Тому вона брала до уваги матеріали першої комісії. В них були наявні висновки лікарів. Тим паче по другій комісії був запит лише до лікаря інфекціоніста, щоб він дав свій висновок. Однак у висновку інфекціоніста наявний лише діагноз. Вона бачила перелік документів які відправлялись і там не було висновку профпатолога. На першій комісії Кременчуцький профпатолог Шульц дав висновок, що однозначно не може бути прийнято в зв`язку з відсутністю детальної інформації про термін та перебіг захворювання ОСОБА_16 . Відсутність інформації про підтверджені випадки COVID-19 під час перебування ОСОБА_16 на стаціонарному лікуванні. Тобто жодних додаткових запитів не було зроблено, а саме з ким у палаті перебувала ОСОБА_16 , чи не хворів персонал на COVID-19. Вона потрапила в стаціонар 06.04.2020 з діагнозом «пневмонія», підозри на COVID-19 в неї не було. ПЛР-тест їй зробили лише 14.04.2020 , тобто через тиждень, як вона перебувала в стаціонарі. На виклик ОСОБА_1 виїжджала 05.04.2020, а 06.04.2020 коли госпіталізували ОСОБА_16 , то їй було зроблено бистрий тест і він був негативний. Тобто станом на 05.04.2020 у ОСОБА_16 було відсутнє захворювання на COVID-19. Окрім того, 05.04.2020 коли ОСОБА_1 виїжджала на виклик до ОСОБА_16 , у неї не було незахищеного контакту з хворою, вона була в масці, окулярах і в рукавичках. Документально зафіксовано, що 06.04.2020 у Решетило COVID-19 не було. Всі документи пов`язані з ОСОБА_16 , проте ніхто не розглядає, що ми живемо в соціумі, ходимо в аптеки, магазини, спілкуємося з сусідами, членами сім`ї. окрім того в карті епід. Обстеження ОСОБА_20 , епідеміолог не дає конкретного заключення, що вона захворіла саме на роботі. Також в карті епід. Обстеження ОСОБА_1 не було вказано, що 17.04.2020 вона була знята з роботи для тесту, проте інше питання по ОСОБА_21 , яка була в одній бригаді з ОСОБА_1 . В її карті епід. обстеження зазначено, що вона знята з роботи для проходження ПЛР-тесту з симптомами захворювання, а саме загальна слабкість, кашель і т.д. Тобто ОСОБА_21 17.04.2020 перебувала на роботі з захворюванням. Якщо брати в рахунок її інкубаційний період, то тут також неоднозначно можна трактувати. Просто прив`язуватися до висновку профпатолога, який змінив думку на те, що це професійне захворювання, після того як надала висновок вища організація м. Харкова, не коректно. Матеріали не містять всіх документів з яких можна було б однозначно зробити висновок, що це професійне захворювання. Від профпатолога було три висновки. По першому було категорично вказано, що це не є професійне захворювання. По другому надано більш розгорнутий висновок чому не професійне, бо недостатньо інформації про саму громадянку ОСОБА_16 , про те де вона знаходилась, з ким та коли, чи лікарі хворіли, чи хворі, які знаходились з нею в одній палаті. Третій висновок наданий після заключення Харківської профпоталогії.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснив, що його повідомили, про те що він є членом комісії по-факту, без згоди. Він висловив своє невдоволення з даного приводу голові комісії. На той час був початок епідемії COVID-19, всі хворіли. Дві працівниці станції намагалися довести, що ця хвороба пов`язана з виробничим процесом. На засіданні комісії думки розійшлись, тому вирішили відправили запит до Інституту профпатології, та на підставі його заключення прийняти відповідне рішення. Коли надійшла відповідь, він голосував згідно до заключення інституту. Він спирався виключно на нього. На COVID-19 перехворів він і весь колектив, тому стверджувати, що захворювання ОСОБА_1 є професійним не буде. Він відмовився підписувати протокол, бо був у відпустці і до нього телефонували працівники і питали за скільки він продався? Тому він зателефонував голові комісії і сказав, що він більше в цьому не буде приймати участь і написав заяву. Така реакція колективу, була бо всі перехворіли і ніхто нічого не подавав, а ці дві працівниці подали. Він вважає, що не може стверджувати, що вони захворіли на роботі, бо вони ходять на роботу, в магазин і контактують з людьми. Засідання було бурхливе і вирішено було, що вони будуть опиратись виключно на висновок інститут. Якби протокол був готовий на день голосування він би підписав його.

Суд, заслухавши учасників процесу, свідків, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та дійшов таких висновків.

Як встановлено судом, та зокрема підтверджується матеріалами справи, позивач ОСОБА_1 працює фельдшером з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчука КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради».

05.04.2022 о 07 год. 00 хв. фельдшери з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а також водій автотранспортних засобів Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області ОСОБА_22 (склад виїзної бригади №77) приступили до виконання своїх професійних обов`язків згідно графіка роботи працівників на квітень місяць 2020 року. Об 07 год. 10 хв. до бригади надійшов виклик за адресою: АДРЕСА_1 , до хворої ОСОБА_6 з приводу - діагноз: гіпертермія, в коментарі: хворіє цукровим діабетом, кашель. Об 07 год. 22 хв. бригада №77 прибула на місце виклику, в квартиру хворої. Під час виклику хвора була обстежена та їй була надана допомога.

06 квітня 2020 року хвора ОСОБА_6 була госпіталізована до Комунального некомерційного підприємства Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня» з клінічними ознаками пневмонії, де вона була обстежена кваліфікованими лікарями і встановлено діагноз: правобічна н/дольова пневмонія. Також проведено експрес - тест, аналіз крові на COVID -19 - результат негативний.

У відповідності до наказу МОЗ України №827 від 09.04.2020 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 28.03.2020 №722», який запроваджував проведення ПЛР-дослідження всім особам, які перебувають на лікуванні в будь - якому лікувальному закладі з діагнозом «Пневмонія», 14 квітня 2020 року ОСОБА_6 була обстежена за допомогою ПЛР - тестування на COVID-19, та отримано результат аналізу №674/22 від 16.04.2022 з позначкою «позитивний».

В подальшому, під час лікування в інфекційному відділені КНМП «ЦПМСД №3» ОСОБА_6 також була обстежена на коронавірусну хворобу: 17.04.2020 результат №871/222 позитивний.

Під час з`ясування контактних осіб з хворою ОСОБА_6 , підтверджений випадок захворювання на COVID-19, було встановлено і ряд медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР», які з нею мали безпосередній контакт, зокрема фельдшер з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 , яка в складі бригади №77 приїздила на виклик та надавала допомогу ОСОБА_6 05.04.2020.

17 квітня 2020 року КМВП ЛД ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України» повідомив керівництво станції ЕМД №2 м. Кременчук про контакти медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук з хворими на COVID-19.

Як встановлено судом, позивачу ОСОБА_1 було дане усне розпорядження головного лікаря станції ЕМД №2 м Кременчук про необхідність здачі аналізів та самоізоляцію. ЇЇ зняли з виїзної бригади і направили на здачу зразків біологічного матеріалу для вірусологічного дослідження методом ПЛР. Результати лабораторних досліджень «Полтавського обласного лабораторного центру МОЗ України» на COVID-19 фельдшера з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчук Слабоспицької Г.О. - ПЛР - дослідження №1165/497 від 22.04.2020 - результат позитивний; ПЛР - дослідження №2612/496 від 05.05.2020 - результат негативний; ПЛР - дослідження №3713/496 від 09.05.2020 - результат негативний.

Як встановлено судом та зокрема підтверджується Актом Н-1/НП, складеним 16.09.2020, затвердженим начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. 18.09.2020, 01.06.2020 наказом №58-н Управління Держпраці у Полтавській області була створена комісія для спецрозслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 на підприємстві «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», зокрема з фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 .

Згідно Акту Н-1/НП, складеного 16.09.2020, затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. 18.09.2020, визнано захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів Станції ЕМД № 2 м Кременчука ОСОБА_1 на COVID-19 такими, що не пов`язане з виробництвом та не є професійним.

16 листопада 2020 року позивач ОСОБА_1 направила заяву до Управління Держпраці у Полтавській області про призначення повторного розслідування.

29 грудня 2020 року наказом №204-н Управління Держпраці у Полтавській області, у зв`язку з незгодою потерпілих ОСОБА_1 та ОСОБА_4 з висновками комісії, викладеними в Акті за формою Р-1 від 18.09.2020 спеціального розслідування групового гострого професійного захворювання респіраторною хворобою COVID-19, керуючись вимогами абз. 3 п. 58 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, для проведення повторного спеціального розслідування обставин та причин групового гострого професійного захворювання працівників станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» фельдшерів з медицини невідкладних станів: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 була утворена комісія із повторного спеціального розслідування, за погодженням з органами.

Згідно протоколу №1 засідання комісії з повторного розслідування групового нещасного випадку гострого професійного захворювання COVID-19, що сталося 05.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» з фельдшерами з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 30.12.2020, члени комісії ознайомились із наказом Управління Держпраці у Полтавській області №204-н від 29.12.2020 та розподілили між собою обов`язки.

Відповідно до протоколу №2 засідання комісії з повторного розслідування групового нещасного випадку гострого професійного захворювання COVID-19, що сталося 05.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» з фельдшерами з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 06.01.2021, на засіданні заслухали голову комісії ОСОБА_11 , інших членів комісії ОСОБА_23 , ОСОБА_7 , представника з надання правової допомоги ОСОБА_2 , потерпілих ОСОБА_1 та ОСОБА_4 . Комісією прийнято рішення звернутися до Харківського національного медичного університету про надання висновку профпатолога спеціалістами НДІ гігієни праці та професійних захворювань та надати Консультативний висновок спеціаліста щодо випадку захворювання працівників Станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради фельдшера з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 .

Згідно протоколу №3 засідання комісії з повторного розслідування групового нещасного випадку гострого професійного захворювання COVID-19, що сталося 23.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» з фельдшерами з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 23.04.2021, на засіданнi заслухали голову комісії ОСОБА_11 , який ознайомив присутніх членів комісії з листом Харківського національного медичного університету від 09 квітня 2021 року №01- 13/01/840. У зв`язку з відсутністю повного складу комісії, для завершення повного спеціального розслідування вирішено перенести засідання комісії на 07.05.2021.

Як встановлено судом, та не заперечується сторонами по справі, 07.05.2021 відбулося підсумкове засідання комісії з повторного спеціального розслідування, на якому приймалося рішення шляхом голосування: «за - 4 особи, проти - 3 особи», що захворювання фельдшерів з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 визнано таким, що пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/П на кожну потерпілу окремо. Однак протокол в той же день не був підписаний, а за домовленістю членів комісії вирішили, що і протокол і Акти будуть підписані 12.05.2021, так як попереду були вихідні та святкові дні.

13.05.2021 членами комісії з повторного розслідування групового нещасного випадку гострого професійного захворювання COVID-19, що сталося 05.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» з фельдшерами з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 подано заяви про виключення останніх зі складу комісії.

Окрім того, як вбачається з листа, наданого Управління Держпраці у Полтавській області 17.06.2021 за вих. №16П771/0315-04/115, від підписання Протоколу №4 засідання спеціальної комісії від 07.05.2021 частина членів комісії відмовилася, тому надати його немає можливості. Після завершення роботи спеціальної комісії у новому складі, акт за встановленою формою роботодавцем буде вручено потерпілим.

Наказом Управління Держпраці у Полтавській області №88-н від 04.06.2021 «Про внесення змін до наказу від 29.12.2020 №204-н повторного спеціального розслідування», у зв`язку зі звільненням із займаної посади головного державного інспектора сектору нагляду АПК та СКС Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_11 , який був призначений головою комісії главу комісії - виключено зі складу комісії повторного спеціального розслідування та включено ОСОБА_12 голову спеціальної комісії, а також виключено зі складу комісії ОСОБА_7 , включено до складу комісії ОСОБА_24 , виключено зі складу комісії ОСОБА_8 , включено до складу комісії ОСОБА_25 .

Згідно протоколу №4 засідання комісії з повторного розслідування групового нещасного випадку гострого професійного захворювання COVID-19, що сталося 23.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» з фельдшерами з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 від 16.06.2021, на засіданні заслухали голову комісії ОСОБА_12 щодо зміни складу комісії та членів комісії ОСОБА_13 , ОСОБА_14 . Також відбулося ознайомлення присутніх з усіма матеріалами зібраними під час проведення повторного спеціального розслідування. За результатами засідання, враховуючи, що для безпечної роботи фахівців медичної допомоги в умовах карантину, станом на 05.04.2020, усі машини екстреної медичної допомоги були забезпечені засобами індивідуального захисту в повному обсязі, а також неможливістю однозначно стверджувати, що інфікування відбулось саме від хворої ОСОБА_6 , комісія повторного спеціального розслідування прийшла до висновку, що в даному випадку обставини не відповідають пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337. Відповідно до п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337 комісія повторного спеціального розслідування прийняла рішення шляхом більшості голосів, що захворювання фельдшерів медицини невідкладних станів, станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 та ОСОБА_4 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/НП. Скасовано та визнано такими, що втратили чинність акти за формою Н-1/НП спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 з фельдшерами з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчук ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , затверджених начальником Управління Держапраці у Полтавській області 18.09.2020.

16.06.2021 був складений Акт Н-1/НП за результатами засідання комісії, яким захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів (виїзної бригади ЕМД) станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук ОСОБА_1 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом. Голосування розділилось 5 - «проти», 2 - «за».

Як вбачається з Акту Н-1/НП спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», складеного 16.06.2021, затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. 22.06.2021, на підставі зібраних матеріалів попередньою комісією зі спеціального розслідування, пояснень свідків та причетних осіб, комісією із повторного спеціального розслідування встановлено таке.

06 квітня 2020 року до КНП Кременчуцької районної ради «Кременчуцька центральна районна лікарня»(КНПКРР «Кременчуцька центральна районна лікарня») з клінічними ознаками пневмонії було госпіталізовано мешканку Кременчука громадянку ОСОБА_6 , де вона була обстежена кваліфікованими лікарями і встановлено діагноз: правобічна н/дольова пневмонія. Також проведено експрес-тест, аналіз крові на COVID-19 - результат негативний.

У відповідності до наказу МОЗ України №827 віл 09.04.2020 «Про внесення змін до наказу МОЗ України від 28.03.2020 №722», який запроваджував проведення ПЛР - дослідження всім особам, які перебувають на лікуванні в будь-якому лікувальному закладі з діагнозом «Пневмонія», ОСОБА_6 була обстежена за допомогою ПЛР - тестування на COVID 19.

Так, 14 квітня 2020 року у хворої ОСОБА_6 відбувся відбір матеріалу, а 16 квітня 2020 року від Кременчуцького міськрайонного відокремленого підрозділу лабораторних досліджень ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України» (КМВП ЛД ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України») отримано результат аналізу №674/22 від 16.04.2020 з позначкою позитивний. В той же день (16.04.2020) був визначений лабораторно підтверджений випадок захворювання на COVID-19, хвора ОСОБА_6 для подальшого лікування була переведена до інфекційного відділення Комунального некомерційного медичного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги №3» м. Кременчука (КНМП«ІДПМСД №3»).

В подальшому, під час лікування в інфекційному відділенні КНМП «ЦПМСД №3» ОСОБА_6 також була обстежена на коронавірусну хворобу: 17.04.2020 результат №871/222 позитивний.

Під час з`ясування контактних осіб з хворою ОСОБА_6 , підтверджений випадок захворювання на COVID-19, було встановлено і ряд медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук, КП «Полтавський обласний центр НМД та МК ПОР», які з нею мали безпосередній контакт.

Так, 05 квітня 2020 року о 07 год. 00 хв. фельдшери з медицини невідкладних станів (далі - фельдшери) станції ЕМД №2 м. Кременчук, КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , а також водій автотранспортних засобів Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області ОСОБА_5 (склад виїзної бригади №77) приступили до виконання своїх професійних обов`язків згідно графіка роботи працівників на квітень місяць 2020 року. ОСОБА_1 та ОСОБА_4 прийняли від попередньої робочої зміни сумку з медикаментами, потім ОСОБА_1 отримала планшет, наркотичні препарати, протиепідемічну укладку, що засвідчила підписами в журналах. Протягом зміни виїзна бригада №77 виїздила в межах м. Кременчука до хворих на сім викликів, які надійшли на центральний диспетчерський пульт КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» (м. Полтава).

Об 07 год. 10 хв. на планшет бригади №77 надійшов виклик (карта виїзду швидкої медичної допомоги №069659) за адресою: АДРЕСА_1 , до хворої ОСОБА_6 з приводу - діагноз: гіпертермія, в коментарі: хворіє цукровим діабетом, кашель. Об 7 год. 22 хв. бригада №77 прибула на місце виклику, в квартиру до хворої.

Хвора ОСОБА_6 перебувала в масці, лежачи на дивані. Під час опитування хвора поскаржилася фельдшерам на загальну слабкість організму, підвищену температуру тіла, сухий кашель. Дані симптоми у неї появились 01.04.2020, а 02.04.2020 хвора звернулась до сімейного лікаря, який призначив їй лікування у телефонному режимі.

03.04.2020 хвора знову консультується із сімейним лікарем та у вечері починає самостійно приймати в/м ін`єкції (лікарський засіб - ЦЕБОПИМ 1.0 на добу). Раніше ОСОБА_6 приймала ці ліки і вони їй допомагали. На запитання фельдшерів, чи не контактувала з хворими, чи приїжджими із-за кордону, ОСОБА_6 відповіла що ні. Під час вимірювання артеріального тиску, температури тіла, огляду ротової порожнини, хвора зняла маску, пояснюючи, що їй важко дихати.

Після ретельного огляду хворої фельдшер ОСОБА_1 зателефонувала старшому лікарю зміни ОСОБА_26 , доповіла що стан хворої не потребує госпіталізації до лікарні та отримала консультації для подальших дій.

Хворій ОСОБА_6 рекомендували знову звернутися до сімейного лікаря.

Під час виклику до хворої ОСОБА_6 , фельдшери ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , були в засобах індивідуального захисту, а саме: маска 3-х шарова (відповідає вимогам ТУ У 18.2-5:2011, термін придатності - 03.2025 рік), рукавички оглядові латексні. По завершенню виклику фельдшери ОСОБА_1 та ОСОБА_4 обробили руки та всі медичні прибори гелем-антисептиком, сіли в кабіну до водія ОСОБА_22 поїхали на станцію ЕМД №2 м. Кременчук.

09.04.2020-10.04.2020 згідно графіка і табеля робочого часу бригада в цьому складі виїжджала на 8 викликів.

13.04.2020-14.04.2020 згідно графіка і табеля робочого часу бригада в цьому складі виїжджала на 10 викликів.

Серед обслужених викликів за 09.04.2020-10.04.2020, 13.04.2020-14.04.2020 хворих підтверджених на COVID-19 не було.

17 квітня 2020 року КМВП ЛД ДУ «Полтавський обласний лабораторний центр МОЗ України» повідомив керівництво станції ЕМД №2 м. Кременчук про контакти медичних працівників станції ЕМД №2 м. Кременчук з хворими на COVID-19, зокрема фельдшери ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , які працювали в цей день.

Після встановлення кола контактних осіб, ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , було дане усне розпорядження головного лікаря станції ЕМД №2 Кременчук про необхідність здачі аналізів та самоізоляцію. Їх зняли з виїзної бригади і направили на здачу зразків біологічного матеріалу для вірусологічного дослідження методом ПЛР.

Результати лабораторних досліджень «Полтавського обласного лабораторного центру МОЗ України» на COVID-19 фельдшера з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчук Слабоспицької Г.О.:

-ПЛР - дослідження №1165/497 від 22.04.2020 - результат позитивний;

-ПЛР - дослідження №2612/496 від 05.05.2020 - результат негативний;

-ПЛР - дослідження №3713/496 від 09.05.2020 - результат негативний.

Відповідно до Карти епідеміологічного обстеження №504 вогнища інфекційного захворювання, складеної на хвору ОСОБА_1 Кременчуцьким МВПЛД «Полтавський ОЛЦ МОЗ України»: Розділ 4, п. 2 найімовірніше місце зараження - за місцем роботи, п. 3 імовірне джерело інфекції - хвора ОСОБА_6 .

Згідно висновку епідеміологічного обстеження, Карти епідеміологічного розслідування від 31.05.2020 №504 випадку захворювання COVID-19 ОСОБА_1 : «зараження виникло на території м. Кременчука Полтавської області. Найімовірніше місце зараження - за місцем роботи. Можливим фактором передачі є контакт з ОСОБА_6 . Можливий шлях передачі інфекційного агенту - контактно - побутовий, не виключається також повітряно-капельний шлях».

Комісією з повторного спеціального розслідування було прийнято рішення звернутися до Харківського національного медичного університету про надання висновку профпатолога спеціалістами НДІ гігієни праці та професійних захворювань та надати Консультативний висновок спеціаліста щодо випадку захворювання працівників Станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради фельдшерів з медицини невідкладних станів: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Згідно листа Харківського національного медичного університету від 04 квітня 2021 року №01-13/01/840 отримано медичний висновок лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність (відсутність) гострого професійного захворювання від 07.04.2021 №14/849/2, вих. №070112/627 від 08.04.2021 ( ОСОБА_1 в якому зазначено: «висновок (діагноз вперше виявленого гострого професійного захворювання: 2019 n-CoV. Гостра респіраторна хвороба (вірус ідентифікований №1166 від 22.04.2020), легкий перебіг - гостре професійне захворювання, встановлено в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ на ЛЕК 07.04.2021.

Встановлення (не встановлення) гострого професійного характеру захворювання -захворювання професійне.

Обґрунтування діагнозу гострого професійного захворювання: підґрунтям для встановлення гострого професійного захворювання є: робота в медичному закладі; акт санітарно-епідеміологічного обстеження, де зазначено, що надала невідкладну медичну допомогу (обслуговувала виклик) та проводила транспортування хворої, у якої в подальшому виявлений лабораторно підтверджений COVID-19; позитивний результат на COVID-19 №1165/497 від 22.04.2020 (дата отримання матеріалу 17.04.2020); висновок лікаря інфекціоніста».

На підставі медичного висновку лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність (відсутність) гострого професійного захворювання від 07.04.2021 №14/849/2, головою комісії зі спеціального розслідування було направлено додатковий запит на лікаря-профпатолога КП «Полтавська обласна клінічна лікарня ім. М.В. Скліфасовського ПОР».

Отримано Консультативний висновок спеціаліста №2066 (профпатолога) від 11.06.2021: «Висновок спеціаліста (встановлений діагноз): Гостра респіраторна хвороба (вірус ідентифікований №1165 від 22.04.20), легкий перебіг - гостре професійне захворювання встановлене в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ на ЛЕК 07.04.21.

На підставі висновку протоколу засідання ЛЕК від 07.04.2021 №14-849 НДІ ГП та ПЗ ХНМУ захворювання вважається пов`язаним з професійною діяльністю».

Свідками нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії: є ОСОБА_4 фельдшер з медицини невідкладних станів, станція ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» Полтавська область.

Згідно з п. 7 Акту зазначено висновок комісії. Враховуючи, що для безпечної роботи фахівця екстреної медичної допомоги в умовах карантину, станом на 05.04.2020, усі машини екстреної медичної допомоги були забезпечені засобами індивідуального захисту в повному обсязі, а також неможливість однозначно стверджувати, що інфікування відбулось саме від хворої ОСОБА_6 , комісія з повторного спеціального розслідування прийшла до висновку, що в даному випадку обставини не відповідають пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337.

Відповідно до п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337 комісія із повторного спеціального розслідування прийняла рішення шляхом голосування більшістю голосів, що захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів, станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом з подальшим складанням акту Н-1/НП.

Скасувати та визнати таким, що втратив чинність акт за формою Н-1/НП спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05 квітня 2020 року з фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчук Слабоспицької Г.О., затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області 18.09.2020.

Члени комісії з повторного спеціального розслідування зустрічались з потерпілою ОСОБА_1 запросили її до співпраці та роз`яснили її права згідно чинного законодавства. Направлено листи від №07-12/12657 від 31.12.2020, №07.4-12/3364 від 22.04.2021, №07.4-12/3582 від 29.04.2021, №11-12/4590 від 08.06.2021».

Акт від 16.06.20201 підписано разом із окремою думкою члена комісії по розслідуванню гострого професійного інфекційного захворювання фельдшера з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 - ОСОБА_10 .

У ній зазначено: «Я, лікар з гігієни та експертизи умов праці Управління Держпраці у Полтавській області ОСОБА_10 не погоджуюсь з висновками колег по комісії, розслідування випадку захворювання на коронавірусну хворобу COVID-19 фельдшера медицини з невідкладних станів - КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» ОСОБА_1 , що захворювання не може бути професійним, визнано таким, що не пов`язане з виробництвом, зі слідуючих причин:

-у відповідності до Стандартів медичної допомоги «Коронавірусна хвороба (COVID-19)» у редакції наказу Мінстерства охорони здоров`я України 17.09.2020 №2122) (Додаток 6 розділ профілактичні заходи);

-«У групі осіб із найбільшим ризиком зараження знаходяться особи, які перебували в контакті з пацієнтом, або надають медичну допомогу/проводять догляд за ними...»;

Додаток 2:

-«робота в закладах охорони здоров`я чи надання медичної допомоги вдома пацієнту(там) з COVID-19 в будь - який момент протягом 14 днів до появи симптомів; є критерієм, за яким наявність у мед. працівника симптомів ГРЗ вказує на підозрілий (на COVID-19) випадок».

Слід розуміти, що МОЗ цими стандартами розмежовує контактних (за ознаками) та мед. працівників, які залучаються до надання мед. допомоги хворим на COVID-19, як дві окремі групи ризику. Якщо для контактних встановлюється певні умови, при яких слід вважати їх контактними, то для мед. працівників єдина умова - надання мед. допомоги хворим на COVID-19.

- фельдшер з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 не лише працює в закладі охорони здоров`я, а й надавала медичну допомогу 05.04.2021 1 хворому (підтвердженим ПЛР-тестом) на COV1D-19, що встановлено при розслідуванні і зазначено в акті.

На підставі висновку протоколу засідання ЛЕК від 07.04.21 №14-849 НДІ ГП та ПЗ ХНМУ захворювання вважається пов`язаним із професійною діяльністю підтверджуються, оскільки фельдшер з медицини невідкладних станів ОСОБА_1 надавала медичну допомогу 1 хворому на COVID-19 та згідно картки епідеміологічного обстеження, ймовірним джерелом інфікування міг бути хворий на COVID-19 пацієнт.

Окрім того, у відповідності до Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29.12.2000 №374/68/338: п.8 «Якщо виявлене у працюючих у шкідливих умовах захворювання має змішану етіологію (професійну чи непрофесійну), його слід розглядати як професійне з урахуванням відповідних даних, наведених у санітарно - гігієнічній характеристиці умов праці».

Вищезазначене є причиною мого непогодження з висновком моїх колег та підставою стверджувати, що обставини захворювання фельдшера медицини невідкладних станів ОСОБА_1 повністю відповідають підпункту 1 пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року N 337, за яким захворювання на COVID-19 фельдшера з медицини невідкладних станів КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР ОСОБА_1 є пов`язаним з виробництвом».

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались між сторонами спору, суд вважає за необхідне звернути увагу на такі обставини справи та норми законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до статті 43 Конституції України, ст. 2 КЗпП України працівники мають право на належні, безпечні та здорові умови праці, на матеріальне забезпечення в порядку соціального страхування в разі повної або часткової втрати працездатності, а також на право звернення до суду для вирішення трудових спорів.

Стаття 153 КЗпП України визначає, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Відповідно до ч. 1 ст.1 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», професійне захворювання - захворювання, що виникло внаслідок професійної діяльності застрахованого та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих речовин і певних видів робіт та інших факторів, пов`язаних з роботою.

Згідно ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому КМУ, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Статтею 22 ЗУ «Про охорону праці», передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначено Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою КМУ № 377 від 17.04.2019.

Згідно з ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про захист населення від інфекційних хвороб» від 06 квітня 2000 року, №1645-III, захворювання на інфекційні хвороби медичних та інших працівників, що пов`язані з виконанням професійних обов`язків в умовах підвищеного ризику зараження збудниками інфекційних хвороб (надання медичної допомоги хворим на інфекційні хвороби, роботи з живими збудниками та в осередках інфекційних хвороб, дезінфекційні заходи тощо), належать до професійних захворювань. Зазначені працівники державних і комунальних закладів охорони здоров`я та державних наукових установ підлягають обов`язковому державному страхуванню на випадок захворювання на інфекційну хворобу в порядку та на умовах, установлених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, гостре професійне захворювання (отруєння) - захворювання (або смерть), що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу на працівника шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру (у тому числі інфекційні, паразитарні, алергійні захворювання).

Пунктом 9 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві,встановлено, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.

Пунктом 10 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві,встановлено перелік випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню.

Згідно з п. 15 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).

Пунктом 12 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія).

Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Згідно з п. 13 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

До складу комісії не може входити безпосередній керівник потерпілого.

Згідно з п. 14, 15 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування.

Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок).

До складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).

У разі потреби до складу комісії можуть включатися посадові особи Держпраці та/або її територіального органу за галузевим напрямом.

Згідно з п. 30 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії.

У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 цього Порядку, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (у разі події (аварії, катастрофи тощо) під час руху транспортних засобів усіх видів) до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо.

Пунктом 33 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, визначено обов`язки комісія (спеціальної комісії).

Відповідно до п. 33 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві,спеціальна комісія зобов`язана:

- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості);

- одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

- у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Відповідно до п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Згідно з п. 41 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, за рішенням комісії (спеціальної комісії) у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків та експертизи для встановлення обставин і причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та розроблення плану заходів щодо запобігання виникненню подібних нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) наказом роботодавця або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), може утворюватися експертна комісія за погодженням з органами, організаціями, установами тощо, представники яких залучаються до її роботи.

За результатами роботи експертна комісія зобов`язана скласти висновок, в якому повинна надати обґрунтовані та об`єктивні відповіді на поставлені комісією (спеціальною комісією) питання.

Зазначений висновок використовується комісією (спеціальною комісією) під час складання акта за формою Н-1 і є невід`ємною частиною матеріалів розслідування.

Відповідно до п. 43 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, заклади судово-медичної експертизи, експертно-технічні центри, органи досудового розслідування, інші органи та установи на запит роботодавця, голови комісії (спеціальної комісії), потерпілого (членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи) повинні безоплатно надавати у найкоротший строк матеріали та висновки щодо нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), а у разі, коли необхідні висновки судово-гістологічної та судово-токсикологічної експертизи, - після проведення цих досліджень.

Згідно з п. 29 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку.

Обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, визначені пунктом 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві.

Відповідно до п. 53 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Відповідно до п. 54 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють органи Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції.

Зазначені органи у разі виявлення порушень вимог цього Порядку та/або у зв`язку з надходженням від потерпілого (члена його сім`ї чи уповноваженої ними особи) обґрунтованого звернення разом з підтвердженими документами щодо незгоди з висновками комісії стосовно обставин та причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) вживають відповідно до компетенції заходів для проведення повторного розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-1.

Таким чином, вирішення питання про встановлення зв`язку нещасного випадку з виробництвом та складення акту за формою Н-1 належить до виключної компетенції спеціальної комісії. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, тобто комісія (спеціальна комісія) є спеціальним суб`єктом щодо встановлення вказаного факту (постанови Верховного Суду від 09.12.2020 у справі №522/4615/17, від 18.07.2018 у справі №180/1320/14-ц).

Відповідно до п. 55 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, за результатами перевірки матеріалів розслідування та/або у разі відмови роботодавця провести розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) чи скласти або затвердити акт за формою Н-1, а також у разі приховування факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) посадова особа Держпраці або її територіального органу має право видавати обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 згідно з додатком 24 щодо проведення розслідування, оформлення матеріалів розслідування відповідно до вимог цього Порядку.

Отже, в разі незгоди потерпілого з бездіяльністю комісії щодо проведення розслідування і складання акту відповідної форми, працівник має право звернутись до органу Держпраці із заявою, а той, в свою чергу, має право видавати обов`язкові для виконання приписи за формою Н-9 щодо оформлення матеріалів розслідування відповідно до положень Порядку № 337. В іншому випадку за захистом своїх прав працівник може звернутись до суду.

Відповідно до п. 58 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, якщо потерпілі, члени їх сім`ї, установи, організації, які брали участь в проведенні розслідування, незгодні з висновками комісії, протягом трьох років з дати отримання акту за формою Н-1 можуть звернутись до роботодавця, органів Держпраці щодо призначення повторного розслідування.

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Відповідно до п. 57 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).

Отже, Порядком передбачено право суду, в судовому порядку, встановлювати факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві, натомість визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається виключно комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування.

Відповідно до підпункту 15 пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку закладу охорони здоров`я.

Пунктами 4, 5 та 7 Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29 грудня 2000 року №374/68/338, визначено, що кодування діагнозів професійних захворювань проведено на підставі Міжнародної класифікації хвороб і споріднених проблем (МКХ-10).

Діагноз гострого професійного захворювання (інтоксикації), що виникає на виробництві, встановлюється лікарем будь-якого лікувально-профілактичного закладу після обов`язкової консультації з профпатологом та лікарем з гігієни праці.

При гострих професійних захворюваннях інфекційного походження (вірусний гепатит, бруцельоз, сибірська виразка, кліщовий енцефаліт та інші) діагноз установлюється лікарем-інфекціоністом та профпатологом з урахуванням епідрозслідування.

Відповідно до ст. 39 ЗУ Про захист населення від інфекційних хвороб захворювання на інфекційні хвороби медичних та інших працівників, що пов`язані з виконанням професійних обов`язків в умовах підвищеного ризику зараження збудниками інфекційних хвороб (надання медичної допомоги хворим на інфекційні хвороби, роботи з живими збудниками та в осередках інфекційних хвороб, дезінфекційні заходи тощо), належать до професійних захворювань.

Перелік професійних захворювань, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 № 1662, - основний документ, яким слід керуватися при встановленні діагнозу професійного захворювання, зв`язку його з виконуваною роботою або професією (пункт 1 Інструкції №374).

Відповідно до Переліку професійних захворювань гостра респіраторна хвороба COVID-19, спричинена коронавірусом SARS-CoV-2 (код класифікації U07.1 2019- nCoV), віднесена до захворювань, викликаних дією біологічних факторів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662 (із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 13.05.2020 №394) до переліку робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, віднесено роботу медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та лікування пацієнтів із випадками гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

При цьому, до виробничих факторів, вплив яких може викликати дане професійне захворювання, віднесено контакт з інфекційними хворими, інфікованими матеріалами чи переносниками захворювань.

Системний аналіз вказаних норм дає можливості дійти до висновку, що для вирішення питання визначення, пов`язане чи не пов`язане з виробництвом випадок гострого професійного захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, необхідно встановити чи був контакт ОСОБА_1 з інфекційними хворими, під час виконання нею своїх професійних обов`язків в період підвищеного ризику інфікування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що 05.04.2020 вона надавала медичну допомогу хворій на COVID-19 ОСОБА_6 , тобто мала контакт з інфекційним хворим, під час виконання нею своїх професійних обов`язків, та саме ОСОБА_6 є джерелом її інфікування COVID-19. Окрім того, на професійний характер захворювання на COVID-19, яке сталося 05.04.2020 у неї вказують, зокрема висновок лікаря інфекціоніста про її захворювання на COVID-199; карта епідеміологічного обстеження №504 вогнища інфекційного захворювання, де в розділі 4 п. 2 вказано найімовірніше місце зараження за місцем роботи і ймовірне джерело хвора Решетило; акт епідеміологічного розслідування складений на Слабоспицьку - де зазначено: орієнтовним терміном зараження є з 04.04.2020. по 17.04.2020. - що збігається із датою надання медичної допомоги хворій ОСОБА_6 , а також встановлено, що зараження виникло на території м. Кременчука Полтавської області. Найімовірніше місце зараження - за місцем роботи. Фактором передачі є контакт із ОСОБА_6 ; консультативний висновок профпатолога №2067 від 11.06.2021 де зазначено, що у неї професійне захворювання і воно вважається пов`язаним з професійною діяльністю; медичний висновок клініки НДІ гігієни праці та профзахворювань ХНМУ, яким встановлено, що COVID-19 у неї є гострим професійним захворюванням.

Проте, як вбачається з Акту Н-1/НП спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 в КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», складеного 16.06.2021, затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області Щербак С.Л. 22.06.2021, 05.04.2020 фельдшер з медицини невідкладних станів станції ЕМД №2 м. Кременчук КП «Полтавський обласний центр ЕМД та МК ПОР» Слабоспицька Г.О. за викликом прибула до хворої ОСОБА_6 з приводу - діагноз: гіпертермія, в коментарі: хворіє цукровим діабетом, кашель, та надавала останній медичну допомогу.

06.04.2020 хвора ОСОБА_6 була госпіталізована до Комунального некомерційного підприємства Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня» з клінічними ознаками пневмонії, де вона була обстежена кваліфікованими лікарями і встановлено діагноз: правобічна н/дольова пневмонія. Також ОСОБА_6 було проведено експрес - тест, аналіз крові на COVID -19 - результат негативний.

Тобто станом на 06.04.2020, та зокрема станом на 05.04.2020, на час контактування позивача ОСОБА_1 з хворою ОСОБА_6 , у останньої не було встановлено захворювання на COVID -19.

Окрім того, судом встановлено, що ОСОБА_27 перебувала на стаціонарному лікуванні у КНП Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня» з діагнозом правобічна н/дольова пневмонія в період з 06.04.2020 по 16.04.2020, де 14.04.2020 у хворої ОСОБА_6 відбувся відбір матеріалу на COVID -19, а 16.04.2020 отримано результат аналізу №674/22 від 16.04.2020 р. з позначкою позитивний.

Матеріалах справи не містять доказів того, що за час перебування ОСОБА_27 на стаціонарному лікуванні у КНП Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня», у осіб, які перебували з нею в одній палаті, у медичних працівників, які здійснювали її лікування, не було встановлено випадків захворювання на COVID-19. Тобто не містять доказів, які виключають можливість зараження ОСОБА_27 на COVID-19 саме в період проходження стаціонарного лікування у КНП Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня», та підтвердження того, що станом на 05.04.2020 остання вже мала інфекційне захворювання COVID-19. Позивач правом заявити клопотання, у відповідності до вимог ст. 84 ЦПК України про витребування відповідних доказів не скористалась.

На підставі вище викладеного суд дійшов висновку, що позивачем не доведено ту обставину, що її інфікування на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, відбулось саме від хворої ОСОБА_6 , під час виконання нею своїх професійних обов`язків в період підвищеного ризику інфікування.

Суд також звертає увагу на те, що досліджені матеріали справи підтвердили доводи свідка ОСОБА_14 про те, що запит до Харківського національного медичного університету про надання висновку профпатолога спеціалістам НДІ гігієни праці та профзахворювань ХНУМ та надати «Консультативний висновок спеціаліста» щодо випадку захворювання працівників Станції екстреної медичної допомоги №2 м. Кременчук Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради фельдшерів з медицини невідкладних станів: ОСОБА_1 та ОСОБА_4 був поданий не коректно, оскільки документи, які були надані на дослідження Інституту, не містили достатньої інформації, зокрема про саму громадянку ОСОБА_6 , а саме відсутня детальна інформації про термін та перебіг захворювання ОСОБА_6 , можливість зараження останньої на COVID-19 саме в період проходження стаціонарного лікування у КНП Кременчуцької районної ради «Кременчуцька районна лікарня»; відсутня інформації про підтверджені/чи не підтверджені випадки COVID-19 у осіб, які перебували з ОСОБА_6 в одній палаті, у медичних працівників, які надавали останній медичну допомогу під час перебування останньої на стаціонарному лікуванні, а тому надані висновки не можуть однозначно прийматися, як встановлення у ОСОБА_1 гострого професійного захворювання, без дослідження обставин та доказів, за яких гостре професійне захворювання визнається пов`язаними з виробництвом.

Окрім того, відповідно до абз. 4 п. 3 Порядку медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу.

Заклад охорони здоров`я - бюджетна установа, яка здійснює медичне обслуговування населення, виконує інші функції, пов`язані з його організацією, а також провадить діяльність із забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення (ч. 1 ст. 12 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я»).

Як вбачається з матеріалів справи, у ході спеціального розслідування комісією було отримано й долучено до матеріалів розслідування карту епідеміологічного обстеження №504 вогнища інфекційного захворювання щодо хворої ОСОБА_1 , де в розділі 4 п. 2 вказано найімовірніше місце зараження - за місцем роботи, і ймовірне джерело ОСОБА_16 .

Разом з тим, суд зауважує, що карта епідеміологічного обстеження є документом статистичної звітності, що складається з метою встановлення причин виникнення осередків інфекційних хвороб, факторів передачі інфекції, вжиття заходів щодо їх локалізації та ліквідації, виявлення осіб, винних у виникненні епідемії чи спалаху інфекційної хвороби тощо, однак вказаний документ не є медичним висновком в розумінні Порядку та його не заміняє.

Також обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилалася на некомпетентність членів комісії в питаннях розслідування, а саме на те, що останні не проходили навчання і перевірку знань з питань охорони праці, порядок яких Типовим положенням про порядок проведення навчанні і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженим наказом Держнаглядохоронпраці від 26.01.2005 №15 і зареєстрованим в Мін`юсті України 15.02.2005 за №231/10511. При цьому жодних доказів на обґрунтування не надала, правом заявити клопотання, у відповідності до вимог ст. 84 ЦПК України, про витребування відповідних доказів не скористалась. Тому вказані твердження, суд до уваги не приймає.

Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76, 77 ЦПК України).

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З системного аналізу вказаних норм законодавства та встановлених при розгляді цієї справи фактичних обставин слідує, що спеціальне розслідування гострого професійного захворювання, за результатами якого складено оспорюваний у цій справі акт, проведено у відповідності із законодавчими вимогами, та доводи позивача вказаного висновку не спростовують.

Належних та допустимих доказів зараження ОСОБА_1 , під час виконання нею своїх професійних обов`язків в період підвищеного ризику інфікування, гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2 саме від ОСОБА_6 , суду не надано.

На підставі вище викладеного суд дійшов висновку, що позивачем не доведено наявність підстав для визнання незаконними та скасування Акту форми Н-1/НП від 16 червня 2021 року спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 з фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 , а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Позовні вимоги про зобов`язання Управління Держпраці у Полтавській області провести спеціальне розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 05.04.2020 із фельдшером з медицини невідкладних станів Станції ЕМД №2 м. Кременчука ОСОБА_1 під час виконання нею трудових обов`язків з врахуванням висновків суду та скласти акт за формою Н-1/П також не підлягають задоволенню, оскільки мають похідний характер від первинної вимоги.

Окрім того, як вже зазначалось раніше, питання, пов`язані з розслідуванням та веденням обліку нещасних випадків, професійних захворювань вирішуються на підставі ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на виробництві та професійне захворювання, які спричинили втрату працездатності» частиною другою статті 36 якого встановлено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».

Стаття 22 Закону України «Про охорону праці» саме на роботодавця покладає обов`язок організувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

Згідно Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, який визначає, що за результатами розслідування комісією складається акт розслідування нещасного випадку, рішення щодо визнання нещасного випадку пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією.

Таким чином вбачається, що визнання нещасного випадку або професійного захворювання як такого, що пов`язане з виробництвом віднесено до виключної компетенції комісії спеціального розслідування, тому визнання захворювання ОСОБА_1 на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену корона вірусом SARS-CoV-2, таким, що пов`язане з виконанням трудових обов`язкові не входить до компетенції суду, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.

Щодо вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, суд також дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в цій частині, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

За правилом ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягають з`ясуванню наступні обставини: чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору, зокрема така правова позиція відображена у п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди».

Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві.

Наявність моральної шкоди доводиться потерпілим, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації.

Оскільки вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від встановлення порушеного права, а судом не встановлено порушення права, то вимоги позивача в цій частині задоволенню не підлягають.

За викладених обставин, суд дійшов висновку про відмову в задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», юридичної особи Управління Держпраці у Полтавській області про визнання незаконними та скасування актів спеціального розслідування гострого професійного захворювання, зобов`язання вичинити певні дії та стягнення моральної шкоди у повному обсязі.

У зв`язку з відмовою в задоволенні позову судові витрати не підлягають до задоволення.

Керуючись ст. 12, 81, 89, 141, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволені позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Полтавської обласної ради», юридичної особи Управління Держпраці у Полтавській області про визнання незаконними та скасування актів спеціального розслідування гострого професійного захворювання, зобов`язання вичинити певні дії та стягнення моральної шкоди - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 10 жовтня 2022 року.

Суддя І.І.Дядечко