Справа № 307/4166/21
Провадження по справі 2/305/241/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.10.2022. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Рішко Павла Михайловича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державна інспекція архітектури та містобудування України в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування України у Закарпатській області, Відділ містобудування та архітектури Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

23.11.2021, адвокат Рішко Павло Михайлович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся в Тячівський районний суд Закарпатської області із позовом до Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно.

Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 26 листопада 2021 року справу за позовом ОСОБА_1 до Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державна інспекція архітектури та містобудування України, Відділ містобудування та архітектури Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно, передано на розгляд до Рахівського районного суду Закарпатської області, для розгляду за підсудністю.

30.12.2021 справа надійшла до Рахівського районного суду Закарпатської області.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_2 від 30.12.2021 справу прийнято до свого провадження. Відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 28.01.2022. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву. Залучено до участі у справі: Державну інспекцію архітектури та містобудування України, в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування України у Закарпатській області, Відділ містобудування та архітектури Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

У зв`язку з неявкою позивача та його представника, підготовче засідання двічі відкладалося. В тому числі за клопотанням предстваника позивача ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 13.05.2022, підготовче провадження у справі закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті на 13 годину 30 хвилин, 19 липня 2022 року.

У судове засідання, призначене на 13 годину 30 хвилин, дня 19 липня 2022 року позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Рішко Павло Михайлович не з`явилися. Були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, що стверджується роздруківками з трекінгу відправлень Укрпошти. Причину неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

У зв`язку з неявкою позивача та його представника, розгляд справи відкладено на 14 годину 30 хвилин, 05.10.2022. При цьому порзивачу та його представнику було надіслано повідомлення, в якому роз`яснено наслідки повторної неявки в судове засідання передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Рішко Павло Михайлович в судове засідання призначене на 14 годину 30 хвилин, 05.10.2022, повторно, не з`явилися. Причину неявки суд не повідомили. Заяв про розгляд справи за їх відсутності не подавали. Тому суд розцінює такі дії, як втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи. Внаслідок таких дій, суд позбавлений змоги належним чином розглянути справу у визначений законодавством України процесуальний строк.

Представник відповідача, Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області у судове засідання, повторно, не з`явився. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причину неявки суд не повідомили. Відзиву, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи від відповідача до суду не надходило.

Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору, Державної інспекція архітектури та містобудування України в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування України у Закарпатській області у судове засідання, повторно, не з`явився. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причину неявки суд не повідомили. 27.06.2022, через систему "Електронний суд" представник третьої особи Атаманюк Б.Р. надіслав до суду письмові пояснення, в яких заперечують проти задоволення позову.

Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору, Відділу містобудування та архітектури Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області у судове засідання, повторно, не з`явився. Про день, час та місце проведення судового засідання повідомлялася належним чином, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причину неявки суду не повідомили. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з частиною 2 статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, отже встановлення яких-небудь привілеїв для позивача є в свою чергу обмеженням прав для відповідача на справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд справи.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанова Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20).

При цьому, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 (провадження № 61-36375св18), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19 (провадження № 61-21428св19), від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21), 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21), від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц (провадження № 61-4801св20), від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18 (провадження № 61-3617св19), від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19 (провадження № 61-2547св21), від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 (провадження № 61-2548св21), 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19 (провадження № 61-16668св21). Верховний Суд зазначає, що норма, передбачена частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Зважаючи на вищевикладене, на думку суду, позивач та його представник зловживають процесуальними правами, свідомо затягують розгляд справи, будучи належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, повторно, не з`явилася до суду, не підтримавши вимоги в судовому засіданні, із заявами про розгляд справи за їх відсутності не зверталися, їх нез`явлення перешкоджає розгляду справи, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Залишення заяви без розгляду не є остаточною ознакою припинення провадження, тому сторона вправі звернутися в суд з тотожнім позовом в майбутньому.

Керуючись ч.3 ст.131, ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адвоката Рішко Павла Михайловича, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 до Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Державна інспекція архітектури та містобудування України в особі Управління Державної інспекції архітектури та містобудування України у Закарпатській області, Відділ містобудування та архітектури Солотвинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду, повторно.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк