2/465/3302/22
У х в а л а

про залишення без руху

"05" жовтня 2022 р. м. Львів

Суддя Франківського районного суду м.Львова Марків Ю.С., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів, -

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення коштів.

Ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 27.09.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів залишено без руху з підстав, викладених у ній.

03.10.2022 року від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якій вона просить відстрочити сплату судового збору в розмірі 1802,00 грн. до моменту ухвалення судового рішення у справі за її позовом до ОСОБА_2 про стягнення з останнього 180200,00 грн. безпідставно набутих коштів.

Клопотання мотивує тим, що у позивачки на даний момент відсутні будь-які доходи, вона знаходиться в процесі пошуку роботи, усі її заощадження перебувають у відповідача ОСОБА_2 і він відмовляється повертати їх, відтак розпоряджатись цими коштами позивачка не має змоги.

Перевіривши доводи клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.136 Цивільного процесуального кодексу України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строку порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розмір у річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки),які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г)члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, єдиною підставою для звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В обгрунтування поданого клопотання про відстрочення сплати судового збору позивачкою додано заповнену нею податкову декларацію про майновий стан і доходи за 2021 рік.

Разом з тим, суд вказує, що додана позивачкою до клопотання про відстрочення судового збору податкова декларація про майновий стан і доходи не може слугувати доказом її майнового стану, оскільки таку заповнено самостійно позивачкою.

Натомість, підставою для відстрочення сплати судового збору може бути, наприклад, видана в установленому законом порядку довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію (за попередній календарний рік), довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, банківські документи про відсутність на рахунку коштів тощо. Наведення доводів, обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законодавством порядку, розмірі і строки, покладається на особу, яка подає скаргу.

Така позиція, висловлена Верховним Судом в ухвалі від 08 вересня 2021 року у справі № 221/6875/19.

Звільнення від сплати судового збору здійснюється на розсуд суду та не є його обов`язком.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Разом з тим, жодних інших доказів щодо свого майнового стану, а відтак і неможливості сплати судового збору позивачем суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку що в задоволенні клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення у справі слід відмовити.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із поданих позивачкою матеріалів, судовий збір останньою не сплачено.

У відповідності до ч.2 ст. 185 ЦПК України, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, поданої фізичною особою, ставка судового збору встановлена в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відтак, позивачу слід сплатити 1802 грн. 00 коп. судового збору за подання позовної заяви до суду.

Згідно з ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.175 і 177 цього кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків, надавши строк для їх усунення п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч. 2 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючисьст.ст.175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

постановив:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до моменту ухвалення судового рішення у справі відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали для усунення наведених недоліків, інакше заява вважатиметься неподаною та буде повернена.

Копію ухвали надіслати позивачу для відома.

Суддя Марків Ю.С.