Справа № 355/434/21
Провадження № 2/355/208/22
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2022 року

Баришівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Червонописького В.С.,

секретаря судового засідання Котенко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Баришівка за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Студениківської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання права власнсоті в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання права на спадкове майно в порядку спадкування, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько. Позивачка, як єдиний спадкоємець, прийняла спадщину, однак нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно.

Відповідач відзиву на позовну заяву не надав.

12.04.2021 постановлена ухвала про відкриття провадження по справі.

У зв`язку з тимчасовим відстороненням судді Коваленка К.В. від здійснення правосуддя (повідомлення Вищої ради правосуддя від 12.05.2021), на підставі розпорядження керівника апарату Баришівського районного суду Київської області №980 від 16.08.2021 проведено повторний автоматизований розподіл судових справ і дану справу розподілено судді Червонопиському В.С.

Ухвалою суду від 13.12.2021 справу прийнято до провадження судді Червонописького В.С., відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28.04.2022 від позивача надійшла заява про заміну відповідача Семенівської Сільської ради Баришівського району Київської області на належного відповідача Студениківську об`єднану територіальну громаду та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення.

04.05.2022 ухвалою суду Суд замінив неналежного відповідача Семенівську Сільську раду Баришівського району Київської області на Студениківської сільської ради Бориспільського району Київської області.

05.07.2022 від позивача надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

07.07.2022 ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 12.09.2022 о 09 год. 00 хвилин.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Про розгляд справи був належним чином повідомлений шляхом направлення електронного повідомлення. Від позивача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без її участі.

Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 15.11.2019.

Єдиним спадкоємцем майна покійного ОСОБА_3 є позивач - ОСОБА_1 .

Факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем підтверджується копією свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 04.04.2009.

Відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_3 від 05.03.2011 позивач змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

Відповідно до свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_4 від 24.03.2018 позивач змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 ».

На дату звернення з позовною заявою брат позивача ОСОБА_7 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 від 04.07.2010, та померла мати позивача - ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_6 від 29.03.2008.

Після смерті батька у передбачений законом спосіб позивач прийняла спадщину після ОСОБА_3 , проте державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на тій підставі, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно (копія відмови нотаріуса буде мною надана суду).

Зважаючи на те, що у встановленому Законом порядку оформити право власності на квартиру АДРЕСА_1 за покійним спадкодавцем неможливо, державним нотаріусом було запропоновано позивачу звернутись до суду з позовом про визнання права власнсоті на майно в порядку спадкування.

У відповідності до Виписки з погосподарської книги Семенівської сільської ради Баришівського району Київської області від 09.12.2020 року в Погосподарській книзі сільської ради № 8 міститься запис № 709, згідно якого за моїм батьком, ОСОБА_3 на праві власності зареєстровано квартиру АДРЕСА_1 .

Таким чином за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно за померлим ОСОБА_3 , позивач як спадкоємець не може реалізувати свої спадкові права у позасудовому порядку. Разом з тим, за наявності запису в погосподарській книзі Семенівської сільської ради Баришівського району Київської області про належність нерухомого майна ОСОБА_3 , мої спадкові права підлягають захисту в судовому порядку.

Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 55 Конституції України кожному гарантовано право на судовий захист оспорюваних або не визнаних прав.

Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Право власності є непорушним.

У ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР (в редакції 1963 року) міститься важливе положення: визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, якщо спадкоємець подав нотаріальному органу за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 529 Цивільного кодексу Української РСР (в редакції 1963 року) При спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Відповідно до ч. 2 ст. 548 Цивільного кодексу Української РСР (в редакції 1963 року) передбачено, що прийняте спадкове майно визнається власністю спадкоємця з часом відкриття спадщини.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13: Судам слід звернути увагу, що на час відкриття спадщини в період чинності ЦК УРСР його нормами було передбачено певні дії, які свідчили про прийняття спадщини, у тому числі прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (фактичне прийняття спадщини).

Відповідно ст. 1225 Цивільного кодексу України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення.

При цьому пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК).

Також статтями 15, 16 Цивільного кодексу України, статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд звертає увагу, що в даних конкретних правовідносинах визнання права на спадкове майно є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, оскільки існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Таким чином, враховуючи, що позивачка прийняла спадщину в установленому законом порядку після померлого батька, але отримати свідоцтво про право на спадщину в порядку спадкування на вказане майно не може, право позивача підлягає захисту.

Даний спір підлягає розгляду в судовому порядку, оскільки іншим шляхом його вирішити не можливо, а набуття позивачем права на спадкове майно, не порушує права та законні інтереси інших осіб.

Виходячи з вищевикладеного, Суд розглянувши справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі вищенаведеного, керуючись 2,5,10-13,18,258-259,263 - 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до С Студениківської сільської ради Бориспільського району про визнання права власнсоті в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належав ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя В.Червонописький