Ухвала

26 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 754/7246/16-ц

провадження № 61-5942ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Черняк Ю. В. (суддя-доповідач), Воробйової І.А., Лідовця Р. А.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1

про стягнення боргу за договором позики у загальному розмірі 1 105 540,53 грн

(з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог).

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошові кошти в якості заборгованості за договором позики у розмірі 561 000 грн, проценти за користування позикою у розмірі 461 071,13 грн, 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання за весь період прострочення у розмірі 83 469,40 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Деснянського районного суду

м. Києва від 20 листопада 2020 року скасовано, прийнято постанову про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_2 .

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість за договором позики від 15 травня 2013 року у розмірі 561 000 грн, проценти у розмірі

46 697,26 грн та 3 % річних за прострочення виконання грошового зобов`язання у розмірі 83 469,40 грн, а всього 691 166,66 грн. В іншій частині позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

28 червня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року.

Касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.

Ухвалою Верховного Суду від 13 липня 2022 року поновлено ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 19 травня

2021 року. Касаційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків, а саме: уточнення касаційної скарги у частині підстав, на яких вона подається; надіслання на адресу суду уточненої редакції касаційної скарги, та надання копій скарги

і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, а також роз`яснено наслідки невиконання ухвали суду.

Заявником вимоги ухвали суду касаційної інстанції виконано.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України передбачено, що в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження постанови Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року заявник зазначає неправильне застосування судом апеляційної інстанціїнорм матеріального права, а саме застосування норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2020 року у справі № 607/13993/17, від 08 липня 2019 року у справі

№ 524/4946/16-ц, від 22 серпня 2019 року у справі № 369/3340/16-ц, від 28 березня 2018 року у справі № 520/8073/16-ц, та у постановах Верховного Суду України від 18 вересня 2013 року у справі № 6-63цс13, від 11 листопада 2015 у справі

№ 6-1967цс15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Також заявник указує на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суд не дослідив зібрані у справі докази та не надав їм належної правової оцінки, і встановив обставини, що мають суттєве значення на підставі недопустимих доказів. Крім того зазначає, що Київським апеляційним судом не розглянуто оскарження ухвали Деснянського районного суду м. Києва від 14 вересня 2020 року про відмову у задоволенні клопотання про призначення додаткової судової почеркознавчої експертизи, та необґрунтовано відмовлено у задоволенні клопотання про призначення технічної експертизи (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга подана з дотриманням вимог статей 390 і 392 ЦПК України.

Наведені в касаційній скарзі доводи містять передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження у справі.

З урахуванням наведеного касаційне провадження у цій справі необхідно відкрити.

Керуючись статтями 389, 390, 392, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження у справі за позовомОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, за касаційною скаргоюОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 19 травня 2021 року.

Витребувати із Деснянського районного суду м. Києва цивільну справу

№ 754/7246/16-ц.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Ю. В. Черняк

І. А. Воробйова

Р. А. Лідовець