КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

23 вересня 2022 року м. Київ

Унікальний номер справи № 760/10908/13-ц

Апеляційне провадження № 22-з/824/741/2022

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., розглянувши заяву представника ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року в справі за позовом ОСОБА_2 , правонаступниками якої є: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у м. Києві про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації та відновлення прав власника, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 про виправлення описок в тексті ухвали Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року в даній справі. Цією ж ухвалою постановлено попередити ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_3 про те, що повторна подача заяви про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року, може бути визнана судом зловживанням процесуальними правами з застосуванням процесуального примусу - штрафу.

21 вересня 2022 року до Київського апеляційного суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року. У заяві вказано, що у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року допущено описку у назві відповідача Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, а саме невірно зазначено «Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна» (т. 66 а.с. 114-138).

21 вересня 2022 року зазначена заява отримана Київським апеляційним судом та 22 вересня 2022 року передана судді-доповідачу.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Перевіривши заяву представника ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року, суд дійшов висновку про відмову у її задоволенні виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року вирішувалось питання про виправлення описок в тексті ухвали Київського апеляційного суду від 22 листопада 2019 року за заявою представника ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 . За наслідками розгляду заяви відмовлено у виправленні описок у зв`язку з їх відсутністю.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Відповідний правовий висновок міститься і в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21), який з огляду на положення ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягає застосуванню судом.

З огляду на вище викладене, зазначення у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року назви відповідача - «Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності нерухомого майна», не є опискою, яка має істотний характер в розумінні вимог ст. 269 ЦПК України.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , який є правонаступником позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 березня 2020 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець