Справа № 305/352/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

13 вересня 2022 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:

головуючого - Джуги С.Д.

суддів - Кожух О.А., Кондора Р.Ю.

з участю секретаря: Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2022 року у складі судді Марусяк М.О., про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: нотаріус Рахівської державної нотаріальної контори Рахівського районного нотаріального округу Закарпатської області, ОСОБА_3 про визнання правочину недійсним, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Рахівського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду з підстав п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати дану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки така постановлена з порушенням норм процесуального законодавства. Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у суду першої інстанції не було правових підстав для залишення позову без розгляду, оскільки у зв`язку із захворюванням адвоката Матіко Р.І. на Covid 19 він не мав можливості з`явитися в судове засідання, а тому був змушений подати заяву про відкладення розгляду справи. Крім того, апелянт звертає увагу на те, що не мав можливості укласти договір з іншим адвокатом через те, що він представляв інтереси ОСОБА_3 , а тому переуклав угоду з адвокатом Матіко Р.І.

Відзив на апеляційну скаргу від відповідача та третьої особи до суду не надходив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, розглянувши і дослідивши матеріали справи та перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступних мотивів.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач будучи належним чином повідомлений про час та місце проведення судового засідання, повторно не з`явився до суду, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався.

З такими висновками погоджується і апеляційний суд, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Законом передбачено баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до пунктів 1, 2 ч.2 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у випадку неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Матеріалами справи встановлено, що ухвалою Рахівського районного суду від 21 вересня 2020 року провадження у справі було поновлено та призначено справу до судового розгляду на 02 листопада 2020 року о 09 год. 00 хв. За клопотаннями учасників судового розгляду справа відкладена.

Дана справа, загалом, призначалась до розгляду, зокрема на: 02 листопада 2020 року, 15 квітня 2021 року, 24 червня 2021 року, 21 жовтня 2021 року, 26 жовтня 2021 року, 13 грудня 2021 року, 28 січня 2022 року.

02 листопада 2020 року розгляд справи відкладено за клопотанням учасників справ (а.с.134).

В судовому засіданні, призначеному на 15 квітня 2021 року о 09 год. 30 хв, позивач просив розгляд справи відкласти, оскільки у судове засідання не з`явився його адвокат, без участі якого він не погоджується на судовий розгляд. Судом першої інстанції задоволено клопотання позивача та відкладено розгляд справи на 24 червня 2021року о 13 год. 00 хв. (а.с.179,181).

24 червня 2021 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Матіко Р.І. подав заяву про відкладення розгляду справи через зайнятість у судових засіданнях по інших справах (а.с.185,186).

Через неявку позивача та його адвоката судове засідання було відкладено на 21 жовтня 2021 року о 14 год. 00 хв.

У судовому засіданні призначеному на 21 жовтня 2021 року о 14 год. 00 хв. позивач ОСОБА_2 просив розгляд справи відкласти. Судом першої інстанції клопотання позивача задоволено, розгляд справи відкладено на 26 жовтня 2021 року о 13 год. 30 хв. (а.с.194).

26 жовтня 2021 року позивач ОСОБА_2 подав суду заяву, в якій повідомив суд про розірвання угоди з адвокатом Матіко Р.І., а тому просив відкласти розгляд справи для надання йому можливості укласти угоду з іншим адвокатом. Судом першої інстанції було задоволено заяву позивача, відкладено судовий розгляд на 13 грудня 2021 року о 14 год. 00 хв. (а.с.199).

У судове засідання призначене на 13 грудня 2021 року о 14 год. 00 хв., позивач, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи не з`явився про причини неявки суд не повідомив (а.с.205).

13 грудня 2021 року через неявку позивача розгляд справи було відкладено на 28 січня 2022 року о 13 год. 30 хв. Позивачу надіслано судом повідомлення, в якому роз`яснено про наслідки його повторної неявки в судове засідання (а.с.208).

27 січня 2022 року позивач ОСОБА_2 через канцелярію суду подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою адвоката Матіко Р.І. (а.с.210).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Такі правові висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19, від 18 січня 2022 року у справі № 369/3184/19.

Доводи апелянта про те, що судом першої інстанції не враховано вказані ним причини неявки в судове засідання, а саме, що його представник - адвокат Матіко Р.І, перебував на лікарняному у зв`язку з Covid 19 не заслуговують на увагу, оскільки 26 жовтня 2021 року позивач ОСОБА_2 подавав заяву, в якій повідомляв суд першої інстанції про розірвання угоди з адвокатом Матіко Р.І. та просив відкласти розгляд справи для надання йому можливості укласти угоду з іншим адвокатом.

При цьому, твердження апелянта про те, що він не мав можливості укласти договір з іншим адвокатом через те, що такий представляв інтереси третьої особи ОСОБА_3 , а тому переуклав договір з адвокатом Матіко Р.І. не беруться до уваги, оскільки суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що провадження у даній справі поновлено 21 вересня 2020 року, при цьому розгляд справи неодноразово відкладався саме за клопотанням сторони позивача, що свідчить про те, що процесуальна поведінка позивача спрямована на затягування і перешкоджання розгляду справи, суперечить завданню цивільного судочинства. Більше того, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

З врахуванням вищенаведеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення заявленого позову без розгляду.

Доводи апеляційної скарги не спростовують вищенаведених висновків суду, а тому не заслуговують на увагу.

З огляду на викладене, апеляційний суд вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування чи зміни не має.

За таких обставин, апеляційну скаргу, відповідно до ст. 375 ЦПК України, слід залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 374, 375, 381, 384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Рахівського районного суду Закарпатської області від 28 січня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення складено 23 вересня 2022 року.

Головуючий :

Судді: