Справа № 289/1077/22
Номер провадження 2/289/331/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2022 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі під головуванням судді Мельника О.В., за участі секретаря судових засідань Галькевич Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Радомишльської міської ради (місце знаходження / місце проживання:Соборний майдан, 12, м. Радомишль, Житомирський р-н, Житомирська обл., 12201) Кримоцького старостинського округу Радомишльського району Житомирської області (місце знаходження / місце проживання:вул. Центральна, буд. 1, с. Кримок, Радомишльський р-н, Житомирська обл., 12216) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Камінська Людмила Василівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті її баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя ОСОБА_2 зробила розпорядження у вигляді заповіту, в якому вона заповідала частину будинку, який знаходиться в с. Білки Радомишльського району Житомирської області.

Оскільки позивачка не знала про наявність заповіту, тому, в установлений законом строк після смерті баби не звернулася до нотаріальної контори. Дізнашись про заповіт у вересні 2021 року, позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право власності на майно вказане у заповіті її покійної баби, але їй було відмовлено у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Представник позивачки до суду з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала.

Представники відповідачів та третя особа в судове засідання не з`явилися. До суду подали заяви про розгляд справи без їх участі, проти позовних вимог не заперечили.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла спадкодавець ОСОБА_2 , про що свідчить свідоцтво про смерть видане Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві серії НОМЕР_1 .

За життя 30 серпня 2010 року нею був складений заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Демченко Л.В. зареєстрований в реєстрі за № 2569.

Згідно заповіту спадкоємцем частини будинку, який знаходиться в с.Білка, Радомишльського району Житомирської області є ОСОБА_1 .

З витягу з Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була заведена спадкова справа 25 травня 2022 за номером 120/2022.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Камінською Л.В. від 25 травня 2022 року за № 148/02-31 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності, оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правових висновків Верховного Суду зокрема у справах №565/1145/17 від 26.06.2019 року, № 484/3221/17 від 12 вересня 2018 року не обізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини.

Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, так як позивач по справі не є спадкоємцем першої черги, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 265, 268, 354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк - два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення виготовлено 26 вересня 2022 року.

Суддя О. В. Мельник