Провадження № 2-во/461/32/22
УХВАЛА

27.09.2022 року місто Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря судового засідання Скрутень Х.Б.,

розглядаючи заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду від 28 липня 2022, а також в ухвалі суду про відкриття провадження за нововиявленими обставинами від 14 вересня 2022 року у цивільній справі за позовом

Позивач ОСОБА_1

( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до

Відповідач Фізична особа підприємець

ОСОБА_2

( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ),

про відшкодування моральної та матеріальної шкоди,

встановив:

Фактичні обставини справи, суть клопотання та дані про особу, яка його заявила, суть питання, яке вирішується судом.

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду від 28 липня 2022, а також в ухвалі суду про відкриття провадження за нововиявленими обставинами від 14 вересня 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

Заявник просить виправити описку, допущену у рішенні Галицького районного суду м. Львова від 28 липня 2022, а також в ухвалі суду про відкриття провадження за нововиявленими обставинами від 14 вересня 2022 року у вищезазначеній справі, а саме: змінити суть позову зі «про відшкодування моральної та матеріальної шкоди» на «про відшкодування збитків завданих порушенням права власності».

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Мотиви та висновки суду, а також положення закону,

яким керувався суд, постановляючи ухвалу.

Дослідивши заяву про виправлення описки, а також матеріали цивільної справи №461/10158/21 за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, суд вважає, що у задоволенні заяви слід відмовити, з огляду на нижченаведене.

Згідно положення ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Судом встановлено, що 14 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди (збитків завданих порушенням права власності), у якому просила стягнути з відповідача на її користь 165990 гривень.

Рішенням Галицького районного суду 28 липня 2022 року в задоволенні позовних вимог у вищезгаданій справі відмовлено.

12.09.2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 14 вересня 2022 року відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цивільній справі № 461/10158/21 за позовом ОСОБА_1 до Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

Зі змісту поданої заяви про виправлення описки вбачається, що заявник просить виправити описку у судовому рішенні, а саме суть позову зі «про відшкодування моральної та матеріальної шкоди» на «про відшкодування збитків завданих порушенням права власності»

Відповідно до п.19 постанови Пленуму від 16.11.2016 "Про судове рішення у цивільній справі", вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 21.07.2020 року у справі № 521/1074/17, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків.

Виходячи з наведеного, суд може виправити лише ті описки, які мають істотний характер та не змінюють зміст судового рішення.

Ухвалюючи згадане рішення, суд виходив з мотивів наведених у ньому. Зокрема, судом враховано наступне.

14.02.2022 року позивачем подано уточнену позовну заяву, відповідно до прохальної частини якої, остання, посилаючись на відповідні розрахунки, просить суд ухвалити рішення про стягнення на її користь з відповідача 179826,9 грн. матеріальної шкоди та 874000 грн. компенсації за спричинену моральну шкоду.

Також, формулюючи мотивувальну, резолютивну та вступну частини рішення, суд виходив з того, що воно повинно бути зрозумілим для усіх учасників судового процесу.

Рішення суду повинно бути зрозумілим, тобто таке рішення не повинно містити положень, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Це стосується дотримання вимог ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Отже, рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

При цьому, суд, виправляючи описку, не вправі вносити будь-які зміни в зміст постановленого рішення та міняти його суть.

Суд також приймав до уваги, що ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

У цій справі судове рішення з приводу якого подано заяву викладено чітко та не припускає кілька варіантів тлумачення. Формулювання не містить жодних варіантів іншого тлумачення.

При цьому, слід відзначити, що під час ухвалення відповідних судових рішень, судом враховувалось наступне.

Згідно зі статтею 55 Конституції України, кожному гарантується право на судовий захист.

Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача про яке ним зазначається в позовній заяві здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги

Наведене свідчить про те, що у формулюванні судом тексту рішення суду описок допущено не було.

З огляду на вищенаведене, підстави для задоволення зазначеної заяви відсутні, оскільки наведене у рішенні суду формулювання не є опискою у розумінні чинного законодавства.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність законних підстав для задоволення поданої заяви.

Керуючись ст.ст.258-261,269 ЦПК України, суд, -

постановив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки ? відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 27 вересня 2022 року.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.