Справа № 444/1398/22
Провадження № 2/444/660/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2022 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Мотивує свої позовні вимоги наступним. Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 . У ОСОБА_2 була донька ОСОБА_3 , тобто її мама, яка одружилась та змінила прізвище на

ОСОБА_4 бабуся ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Вона склала заповіт, яким заповіла все своє майно своїй дочці ОСОБА_5 . Остання померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та не вступила в спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_2 .

Вказує, що мама ОСОБА_5 не була зареєстрована з бабусею ОСОБА_2 до дня її смерті та пропустила строк для прийняття спадщини після своєї матері.

Спадкова справа після смерті її бабусі і мами не заводилась. Заповіт від імені ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , не посвідчувався.

Вказує, що вона, позивачка, не проживала та не була зареєстрована з матір`ю та бабусею до дня їх смерті.

У встановлений шестимісячний строк після смерті матері ОСОБА_5 вона не звернулась у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй було відомо, що померла матір не була власником майна. Окрім того на час смерті матері був живий її батько. Вона вважала, що батько прийняв спадщину після смерті своєї дружини, а її матері.

У встановлений шестимісячний строк після смерті бабусі ОСОБА_2 вона не звернулась у нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки на час смерті бабусі була живою її донька.

Вказує, що у зв`язку із війною в Україні вона вирішила тимчасово переїхати жити в батьківську хату і при проведенні прибирання будинку знайшла заповіт, яким бабуся заповіла все своє майно (будинок та пай) її матері.

Після чого вона, позивачка, звернулась в Рава-Руську ДНК із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , де їй було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі такої заяви і для визначення додаткового строку для подання такої заяви їй необхідно звернутися до суду.

Також зазначила, що її дідусь ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших спадкоємців, передбачених цивільним законодавством України, немає.

Зазначає, що весь час допомагала батькам, похорон матері та бабусі був проведений за її рахунок.

Вважає, що вимога про визначення їй додаткового строку для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини є обґрунтованою. Просить позов задоволити.

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача, Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак з Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника, позов визнають.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Проти задоволення позову не заперечує.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивачки, представника відповідача, представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як відповідач визнає позовні вимоги, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Львів, що стверджується копією паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , виданого Сокальським РВ ГУМВС України у Львівській області 16 березня 2011 року на її ім`я.

Позивачка змінила своє дошлюбне прізвище ОСОБА_7 на ОСОБА_8 у зв`язку із реєстрацією 12.07.2008 шлюбу із ОСОБА_9 , що стверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого Личаківським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції 12 липня 2008 року.

Батьками позивачки є ОСОБА_10 та ОСОБА_5 , що стверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_2 , виданого повторно міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції 13 січня 2011 року.

ОСОБА_3 одружилась 1987 року із ОСОБА_10 , у зв`язку із чим змінила прізвище ОСОБА_11 на ОСОБА_7 , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 2.

ОСОБА_3 є дочкою ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 7.

Мама позивачки ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у віці 70 років в селі Сокільники Пустомитівського району Львівської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_3 , виданого 22 лютого 2018 року виконавчим комітетом Потелицької сільської ради Жовківського району Львівської області.

Бабуся позивачки ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 92 років в селі Потелич Жовківського району Львівської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого повторно 29 червня 2022 року Жовківським відділом ДРАЦС у Львівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Серія НОМЕР_4 .

Дідусь позивачки ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 76 років в селі Потелич Жовківського району Львівської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого повторно 29 червня 2022 року Жовківським відділом ДРАЦС у Львівському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Серія НОМЕР_5 .

ОСОБА_2 за життя, а саме 14 травня 2000 року, склала заповіт, яким заповіла все своє майно ОСОБА_5 , що стверджується копією дублікату такого заповіту в матеріалах справи.

Позивачка ОСОБА_1 здійснювала поховання своєї матері ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та своєї баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 650 від 28.06.2022 та копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 702 від 04.07.2022.

Позивачка ОСОБА_1 не проживала та не була зареєстрована разом із своєю матір`ю ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , та не вели спільне господарство, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 651 від 28.06.2022.

ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 689 від 04.07.2022.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , дочка померлої ОСОБА_2 , проживала разом із нею у житловому будинку АДРЕСА_1 до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 та вели спільне господарство без реєстрації, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 04.07.2022.

Заповіти від імені ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у Потелицькій сільській раді не посвідчувалися, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 700 від 04.07.2022.

Позивачка ОСОБА_1 не проживала та не була зареєстрована разом із своєю бабою ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та не вели спільне господарство, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області № 699 від 04.07.2022.

Оскільки ОСОБА_5 не була зареєстрована з ОСОБА_2 до дня її смерті, то пропустила строк для прийняття спадщини після своєї матері.

Копія інформаційної довідки зі Спадкового реєстру підтверджує, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась. Спадкова справа після смерті ОСОБА_5 також не заводилась та відомості про заповіт відсутні, що стверджується копіями інформаційних довідок зі Спадкового реєстру.

Встановлено, що у встановлений шестимісячний строк після смерті ОСОБА_5 позивачка не звернулась у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що померла матір не була власником майна. Окрім того на час смерті матері був живий батько позивачки.

У встановлений шестимісячний строк після смерті бабусі ОСОБА_2 позивачка не звернулась у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, оскільки на час смерті бабусі була живою її дочка.

Із позову вбачається, що у зв`язку з початком війни в Україні позивачка вирішила тимчасово переїхати жити в батьківську хату і при проведенні прибирання будинку вона знайшла заповіт, яким бабуся заповіла все своє майно (будинок та земельну частку (пай)) матері.

Після чого позивачка звернулась в ДНК із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2 , де їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її баби ОСОБА_2 , оскільки вона пропустила строк для подачі заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини.

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 24 постанови передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі № 681/203/17-ц передбачено, що пропущений позивачами строк для подання заяви про прийняття спадщини може бути визнано незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд враховує доводи позивачки про поважність причин пропуску нею строку для подання зави в нотаріальну контору, де вона зазначає що вважає пропуск строку для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки вона не проживала та не була зареєстрована з матір`ю та бабусею до дня їх смерті, вважала, що спадщину після смерті матері ОСОБА_5 прийняв її батько та чоловік матері і вона не знала, що бабуся заповіла все своє майно ОСОБА_5 , а чому матір не вступила в спадщину після смерті своєї матері їй не відомо.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний звязок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Визначення позивачці ОСОБА_1 додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини не буде порушувати прав інших осіб.

Керуючись ст. ст. 23, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Сокальським РВ ГУМВС України у Львівській області 16.03.2011 року, РНОКПП НОМЕР_6 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ясиновський Р. Б.