Справа 556/1617/22
Номер провадження 2/556/359/2022

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.09.2022 року. Володимирецький районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді - Котик Л.О.

при секретарі Басик Г.Т.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Володимирець в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вараської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Рафалівське лісове господарство» до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих незаконною порубкою лісу,-

в с т а н о в и в :

Керівник Вараської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Вараської міської ради Рівненської області до ОСОБА_1 про стягнення збитків, завданих незаконною порубкою дерев.

В обґрунтування позовних вимог вказують, що відповідно до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, за фактом вчинення ОСОБА_1 незаконної порубки дерев у кварталі 38 виділ 2 Мульчицького лісництва (поблизу с. Журавлине Вараського району), що на території Вараської міської територіальної громади, а саме: одного сироростучого дерева, породи сосна, діаметром у пні 49 см, лісничим Мульчицького лісництва ДП «Рафалівське лісове господарство» Ковтунік В.А., 25.03.2022, складено протокол №000040 відносно ОСОБА_1 про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП.

За результатами розгляну вказаного протоколу, лісничим Мульчицького лісництва ДП «Рафалівське лісове господарство» Ковтунік В.А., 01.04.2022, винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №000040, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн

Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення ОСОБА_1 не оскаржувалася, є чинною та не скасованою.

Своїми протиправними діями, завданими внаслідок порушення природоохоронного законодавства, ОСОБА_1 згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев до ступеня припинення росту, розрахованої по таксах відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», незаконною порубкою одного сироростучого дерева породи сосна, загальною масою 1,41 куб. м, завдав збитки в сумі 15 080 гривня 86

копійок.

Таким чином, встановлено факт протиправної поведінки відповідача, його вину, шкоду, завдану внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями та завданою шкодою. У добровільному порядку ОСОБА_1 вказані збитки не відшкодував.

Вказаний позов надійшов до суду 17 серпня 2022 року.

Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 24 серпня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Відзив не подано. Клопотань не заявлено.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує.

Належним чином повідомлений представник Вараської міської ради Рівненської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі їх представника.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає.

Представник третьої особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: державне підприємство «Рафалівське лісове господарство» в судове засідання не з`явився, надали заяву про розгляд справи у їх відсутності.

Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного:

Судом встановлено, що 25.03.2022 лісничим Мульчицького лісництва ДП «Рафалівське лісове господарство» Ковтунік В.А. складено протокол №000040 відносно ОСОБА_1 , про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП.

01.04.2022, за результатами розгляну вказаного протоколу, лісничим Мульчицького лісництва ДП «Рафалівське лісове господарство» Ковтунік В.А. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №000040, згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.

Постанова не оскаржувалася і набрала законної сили.

Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу незаконним вирубуванням дерев до ступеня припинення росту, розрахованої по таксах відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», ОСОБА_1 незаконною порубкою одного сироростучого дерева породи сосна, загальною масою 1,41 куб. м, завдав збитки в сумі 15 080 гривня 86

копійок.

Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не

заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки.

Відповідно до вимог ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні дерев та чагарників.

А як зазначено в ст. 107 вказаного Кодексу відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законом України.

Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Також відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ч. 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).

Частиною 1 статті 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища встановлено економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачено відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

ОСОБА_1 вчинив незаконну порубку на території Вараської міської ради Рівненської області.

Згідно п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є: 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності;

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.691 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Окрім цього, ст. 11 Закону України «Про державний бюджет на 2022 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2022 рік у частині доходів є надходження, визначені ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України.

Таким чином шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Відповідно до ст. 140 Конституції України, ст. ст. 5, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська рада є органом місцевого самоврядування, яка представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, а також окремі повноваження органів виконавчої влади.

Шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди.

Грошові стягнення за шкоду, заподіяну вчиненими на території Вараської міської ради Рівненської області порушеннями вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються на користь Вараської міської ради Рівненської області.

Разом з тим, відповідно до інформації Вараської міської ради Рівненської області №1500-635-3110-37-05-22 від 06.06.2022, остання заходів про стягнення з ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконною рубкою лісу, не вживала.

Відповідно до ст.7 Лісового Кодексу України, ліси, які знаходяться на території України, є об`єктами права власності народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Прокурором надано достатні і належні докази розміру збитків, заподіяних лісовому господарству, зокрема Вараській міській раді Рівненської області, незаконними діями ОСОБА_1 на суму 15080,86 грн., і ця сума підлягає до стягнення з відповідача.

Відповідно до постанов Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, від 03.12.2019 у справі №920/121/19, від 05 липня 2022 у справі №450/1723/17, факт незвернення до суду органом, уповноваженим на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, в розумний строк, є достатньою підставою для захисту інтересів держави прокурором, та свідчить про неналежне виконання уповноваженим органом своїх повноважень.

Повноваження прокурора щодо участі у розгляді судом цивільних справ визначаються Конституцією України, Законом України «Про прокуратуру», а також нормами Цивільного процесуального Кодексу України.Так, у відповідності до ст.131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

З урахуванням викладеного, органи прокуратури України вправі здійснювати представництво у цивільних справах виключно у випадках та формах, встановлених законами, якими в даному випадку є Цивільний процесуальний Кодекс України та Закон України «Про прокуратуру».

У відповідності до ст.23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Такої правової позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 по справі №912/2385/18.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Зі ст.56 ЦПК України вбачається, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що позов пред`явлено до відповідача ОСОБА_2 якого притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП, з вимогою про відшкодування шкоди заподіяної довкіллю незаконною порубкою дерев.

Аналіз положень чинного законодавства, зокрема ст.ст.29, 69-1 Бюджетного Кодексу України, Закону України «Про місцеве самоврядування» засвідчує, що в частині відшкодування шкоди, завданої довкіллю, орган місцевого самоврядування, в даному випадку селищна рада - є органом, що представляє інтереси держави.

Так, з підпункту 1) п.б) ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування», до делегованих повноважень місцевих рад належить здійснення контролю за дотриманням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. При цьому суд приймає до уваги, що у відповідності до ст.1 цього ж Закону, делеговані повноваження - це повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законом.

Кошти, що надходять від відшкодування шкоди, заподіяною порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, стягуються на рахунки місцевих рад, із наступним розподілом між бюджетами різних рівнів, у частинах, визначених чинним законодавством.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у спірних правовідносинах з приводу заподіяння шкоди інтересам держави внаслідок незаконної порубки дерев, прокурором правильно визначено орган, уповноважений здійснювати відповідні функції у формі делегованих повноважень Вараську міську раду Рівненської області.

Оскільки уповноважений орган не вжив заходів для відшкодування шкоди, в т.ч. шляхом звернення до суду з позовом, на думку суду, прокурор прийшов до обґрунтованого висновку, що Вараська міська рада Рівненської області неналежним чином здійснює захист порушених прав та інтересів держави.

Враховуючи позицію Верховного суду, викладену у постановах Верховного суду від 03.12.2019 у справі №920/121/19, від 05 липня 2022 у справі №450/1723/17, бездіяльність вказаного органу Вараської міської ради, а саме невжиття останньою заходів протягом розумного строку, по стягненню до бюджету грошових коштів за шкоду, заподіяну лісу відповідачем, обумовлює звернення прокурора до суду з метою захисту інтересів держави.

З огляду на це, суд приходить до висновку, що у даному випадку, прокуратура виконує саме субсидіарну роль у захисті інтересів держави, замінюючи орган, який неналежно здійснює такий захист, та користуючись його процесуальними правами, як це вбачається зі ст.57 ЦПК України.

Також прокурором дотримано встановленого законом порядку звернення з позовом до суду, оскільки попередньо до подачі позову повідомив про це відповідного суб`єкта владних повноважень, що підтверджується листом.

В позові прокурором наведено належне обґрунтування всіх обставин, передбачених законом. Вказані обставини були враховані судом при відкритті провадження у справі, і така ухвала про відкриття є підтвердженням судом підстав для представництва.

З огляду на це, заявлений прокурором позов є обгрунтованим, доведеним і підлягає задоволенню.

З приводу розподілу судових витрат судом встановлено наступне.

У відповідності до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, як це вбачається зі ст.141 ч.1 ЦПК України.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов прокурора повністю задовольняється судом, суд приходить до висновку, що сплачений при подачі позову судовий збір, підлягає стягненню з відповідача.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 4,6,8,10-13, 17-18, 141, 206, 247,259, 263-265, 279,435 ЦПК України, ст.1166 Цивільного Кодексу України, ст. ст. 9, 105, 107 Лісового Кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

Позов керівника Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вараської міської ради Рівненської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Рафалівське лісове господарство» до ОСОБА_1 , про стягнення збитків, завданих незаконною порубкою лісу, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь Вараської міської ради Рівненської області, на р/р ГУК у Рівн.обл./Вараська. міс./UА0017471, код отримувача (ЄДРПОУ) 35056612, код класифікації доходів бюджету 24062100 - 15080 (п`ятнадцять тисяч вісімдесят) гривень 86 копійок збитків, заподіяних незаконною порубкою лісу.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь Рівненської обласної прокуратури сплачений судовий збір за наступними реквізитами: одержувач: р/р UА0015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, банк отримувач - Державна казначейська служба України, код класифікації видатків бюджету 2800 - 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. понесених при подачі позову та документально підтверджених судових витрат, які складаються із сплаченого судового збору.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. У відповідності до п.15.5) розділу Х111 Прикінцеві положення, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються до або через Володимирецький районний суд Рівненської області.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Котик Л.О.

Учасники процесу

Позивач: керівник Вараської окружної прокуратури, місцезнаходження: м. Вараш, мікрорайон Будівельників, 1, Рівненська область, в інтересах держави в особі Вараської міської ради Рівненської області, місцезнаходження: м Вараш, майдан Незалежності, 1, Рівненська область, .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Державне підприємство «Рафалівське лісове господарство», місцезнаходження: смт Рафалівка, вул. Привокзальна, 1, Вараський район, Рівненська область, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1