Справа № 357/6287/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого - судді Бондаренко О. В., при секретарі - Коротун Т.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірина Володимирівна, ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

27.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом обґрунтовуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 , після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме: квартира АДРЕСА_1 та 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 . Він звернувся до нотаріуса із заявою про оформлення судакових прав, однак йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій у зв`язку з пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Так, він пропустив шестимісячний строк для подання відповідної заяви до нотаріальної контори, однак з поважних причини, оскільки перебував на військовій службі у Збройних Силах України, мав інтенсивний та напружений графік служби, обумовлений необхідністю знаходження в пункті постійної дислокації в м. Чернігів, та посиленою підготовкою до можливого нападу Російської Федерації. Крім нього, спадкоємцем першої черги, після смерті матері, є його брат - ОСОБА_2 , який не звертався до нотаріуса із заявою щодо оформлення спадщини та не заперечує, щодо оформлення спадщини на нього. Тому, просив у судовому порядку визначити йому - ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили.

03.08.2022, після усунення позивачем недоліків позову, судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

03.08.2022 судом постановлено ухвалу про витребування у приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірини Володимирівни належним чином завіреної копії спадкової справи з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_3 .

23.08.2022 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач - ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує.

Представник позивача - адвокат Павлецька Марина Анатоліївна подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, судові витрати залишити за позивачем.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання Білоцерківська міська рада повідомлена належним чином, направила до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника на розсуд суду.

Третя особа - ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, направив до суду письмові пояснення у справі, в яких зазначив, що підтримує позовні вимоги ОСОБА_1 , щодо визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті їх матері, брат пропустив 6 шестимісячний строк для подання відповідної заяви нотаріусу, оскільки перебував на службі в ЗСУ, а він не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з особистих причин, а тому проти позову не заперечує та просить проводити розгляд справи за його відсутності.

Третя особа - приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірина Володимирівна у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позову не заперечувала та подала письмові пояснення та інформацій довідку зі спадкового реєстру на виконання ухвали суду про витребування доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою .

Відповідно до вимог ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка проживала до дня смерті за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується матеріалами справи (а.с. 13,14).

З матеріалів справи (а.с.14,15) вбачається, що ОСОБА_3 на момент смерті належало майно: квартира АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 27.12.2003, посвідченого державним нотаріусом Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Вишняк О.А., зареєстрованого в реєстрі за № 5-5031, та 1/2 частина квартири АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.09.2017, посвідченого державним нотаріусом Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Приймак А.Г., зареєстрованого в реєстрі за № 2-524.

Також, встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , та третя особа - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є синами померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , отже, спадкоємцями першої черги, що підтверджено матеріалами справи ( а.с.6,9,11,12).

З матеріалів справи (а.с.16,49,55) вбачається, що ОСОБА_1 у червні 2022 року звернувся до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірини Володимирівни, із заявою щодо оформлення спадкових прав на майно та видачі свідоцтва про право на спадщину, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , та нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з тим, що спадкоємець в установлений законом шестимісячний строк спадщину не прийняв. Також, вбачається, що ОСОБА_2 спадщину після померлої матері не прийняв, оскільки відповідну заяву до нотаріальної контори у визначений законодавством строк не подав.

З постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 13.06.2022 за № 76/02-31 (а.с.16), письмових пояснень приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірини Володимирівни від 10.08.2022 за № 129/01-16 (а.с.49) та інформаційної довідки зі спадкового реєстру (а.с.50) вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не відкривалася, заповіт спадкодавець не залишала, на день її смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав з померлою за однією адресою.

Згідно з нормами статті 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ч. 1 ст. 1261 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Положеннями статті 1272 Цивільного кодексу України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Положеннями статті 48 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторонами в чому процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи та держава.

Відповідно до ч.1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Як зазначено вище у рішенні, померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 проживала до дня смерті за адресою: АДРЕСА_3 , нерухоме майно, яке належало спадкодавцю знаходиться в м. Біла Церква Київської області, а спадкоємці померлої у визначений законом строк спадщину не прийняли.

Як зазначено в Листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, враховуючи, що спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилася, спадкоємець першої черги - ОСОБА_2 спадщину не прийняв та відсутні будь - які докази, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у нього для прийняття спадщини, і враховуючи, що між ним та позивачем відсутній спір про право на спадкове майно, суд дійшов висновку, що належним відповідачем у даній справі є територіальна громада м. Біла Церква, в особі Білоцерківської міської ради, яка, також, заперечень щодо спору не заявила.

Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

За змістом ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивач обґрунтовуючи вимоги вказує на те, що він не мав можливості подати у визначений законодавством строк заяву до нотаріуса, оскільки перебував на військовій службі у Збройних Силах України, мав інтенсивний та напружений графік служби, обумовлений необхідністю знаходження в пункті постійної дислокації в м. Чернігів, та посиленою підготовкою до можливого нападу Російської Федерації, що підтверджується матеріалами справи (а.с.8,17), з яких, зокрема, вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на військовій службі в Збройних Силах України, у період з 21.08.2021 по 22.02.2022 відпустку не використовував, з 19.01.2022 по 18.02.2022 перебував у службовому відрядженні.

Відповідно до Указу Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан строком на 30 діб, строк якого Указами Президента України неодноразово було продовжено, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Таким чином, суд вважає, що позивач з поважних причин пропустив строк для подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини, адже вказана причина пов`язана з істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дії щодо подання до нотаріальної контори відповідної заяви.

Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України", заява N 4909/04, від 10 лютого 2010 року).

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку, про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивач сплатив при подачі позову судовий збір в розмірі 992,40 грн. та його представник заявив клопотання про залишення судових витрат за ним без відповідного відшкодування.

Керуючись ст. 1218, 1220, 1268, 1272 ЦК України, ст. 12, 76 - 82, 141, 223, 258, 259, 264, 265, 268, 354, 355 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) до Білоцерківської міської ради (, місцезнаходження: вул. Ярослава Мудрого, 15, м. Біла Церква, Київська область), третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Дуднік Ірина Володимирівна (місцезнаходження: б-р Олександрійський, 99, м. Біла Церква, Київська область, 09100), ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_5 ), про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , протягом трьох місяців з дня набрання рішення законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 29.09.2022.

СуддяО. В. Бондаренко