Провадження № 2/369/536/22
03.08.2022 року м. Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючої судді Волчко А.Я.,
при секретарі Миголь А.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,
В жовтні 2020 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 29.10.2001 року між позивачем і ОСОБА_3 було укладено договір про користування електричною енергією побутовим споживачем №006062 за адресою споживання : АДРЕСА_1 .
Згідно п. 12 договору енергопостачальник має право: перевіряти стан електроустановок, електропроводки, приладів та обліку та знімати показання до умов договору;вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Відповідно п. 20 договору споживач несе відповідальність за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії, самовільне підключення до електромережі і споживання електричної енергії без приладів обліку.
29 жовтня 2017р. уповноваженими представниками позивача при проведенні перевірки відповідачем за адресою: АДРЕСА_1 характеристика об`єкта - житловий будинок, у присутності відповідача 2 було виявлено факт порушення п.48 ПКЕЕн, а саме: «Самовільне підключення до мереж постачальника поза приладом обліку. На опорі обліку зроблено відгалуження до приладу обліку. Електроенергія, яка споживається, електролічильником не враховується», про що складено Акт про порушення №К040361 від 29.10.2017 року.
З Актом про порушення відповідач 2 ознайомився, підписати відмовився.
07.11.2017 року позивачем на адресу відповідача 1 був направлений лист від 07.11.2017 року №07/314/2623 через поштове відділення цінним листом, яким останнього було повідомлено про засідання комісії по розгляду Акту про порушення на 30.11.2017 року о 13 год. 00хв. за адресою: АДРЕСА_2 .
30.11.2017 року позивачем у відсутності відповідача було проведено засідання комісії по розгляду Акту про порушення та складено Протокол № 195.
Згідно Протоколу, на підставі виявленого порушення та складеного Акту, згідно з п. 3.5. Методики, відповідачу було проведено нарахування суми вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 4349,52 грн. за період 86 днів з 05.08.2017 року по 29.10.2017 року по перерізу проводу мідь 2*1,5 мм2 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.
Відповідно до розрахунку за актом про порушення вартість недорахованої електроенергії становить 4349,52 грн.
Протокол, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії направлені відповідачу 15.03.2018 року через поштове відділення зв`язку згідно опису вкладення в цінний лист та фіскального чеку від 15.03.2018 року.
Відповідач не сплатив позивачу вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією у розмірі 4349,52 грн.
Рішення комісії позивача, оформлене протоколом №195 від 30.11.2018 року, відповідачами не оскаржувалося до суду.

Просили стягнути з відповідачів на користь позивача заборгованість у розмірі 4349,52 грн.

05.10.2020 ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області було відкрито провадження у даній справі.

Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Дідура М.О. щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями та протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Волчко А.Я.

13.09.2021 року ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що підтримує заявлені позовні вимоги, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не з`явилися.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягають до часткового задоволення виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до довідки Відділу обілку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області відповідача ОСОБА_2 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_3 .

Оскільки між відповідачем ОСОБА_2 та позивачем не укладалося Договору про користування електричною енергією за використання житлово-комунальних послуг за адресою: АДРЕСА_1 , його зареєстровано за іншою адресою, та він не є власником будинку, відсутні підстави вважати ОСОБА_2 споживачем послуг, що надає позивач. У зв`язку з вищезазначеним у задоволені заяви про стягнення з ОСОБА_2 на користь позивача вартості електричної енергії суд вважає за необхідне відмовити.

29.10.2001 року між позивачем і ОСОБА_3 було укладено договір про користування електричною енергією побутовим споживачем №006062 за адресою споживання : АДРЕСА_1 , отже, відповідач ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії з особовим рахунком № НОМЕР_1 , який відкрито за адресою: АДРЕСА_1 .

23.11.2015 року згідно наряду на відключення № НОМЕР_1 позивач відключив відповідача від споживання електричної енергії на клемному містку лічильника.

29 жовтня 2017 року уповноваженими представниками позивача при проведенні перевірки відповідачем за адресою: АДРЕСА_3 характеристика об`єкта - житловий будинок, у присутності ОСОБА_2 було виявлено факт порушення п.48 ПКЕЕн, а саме: «Самовільне підключення до мереж постачальника поза приладом обліку. На опорі обліку зроблено відгалуження до приладу обліку. Електроенергія, яка споживається, електролічильником не враховується», про що складено Акт про порушення №К040361 від 29.10.2017 року.

07.11.2017 року позивачем на адресу відповідача 1 був направлений лист від 07.11.2017 року №07/314/2623 через поштове відділення цінним листом, яким останнього було повідомлено про засідання комісії по розгляду Акту про порушення на 30.11.2017 року о 13 год. 00хв. за адресою: АДРЕСА_2 .

30.11.2017 року позивачем у відсутності відповідачів було проведено засідання комісії по розгляду Акту про порушення та складено Протокол № 195.

Згідно Протоколу, на підставі виявленого порушення та складеного Акту, згідно з п. 3.5. Методики, відповідачу було проведено нарахування суми вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 4349,52 грн. за період 86 днів з 05.08.2017 року по 29.10.2017 року по перерізу проводу мідь 2*1,5 мм2 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення.

Відповідно до розрахунку за актом про порушення вартість недорахованої електроенергії становить 4349,52 грн.

Протокол разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії були направлені ОСОБА_1 29.10.2017 року через поштове відділення.

Згідно п. 12 Договору про користування електричною енергією побутовим споживачем, енергопостачальник має право: перевіряти стан електроустановок, електропроводки, приладів та обліку та знімати показання до умов договору; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. 1

Відповідно п. 20 договору споживач несе відповідальність за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії, самовільне підключення до електромережі і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.

Згідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги/централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії.

У відповідності зі ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; пов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України, особа яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

В свою чергу ст. 1192 цього ж кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Звідси вбачається, що обов`язок відшкодувати шкоду (збитки) слід пов`язувати з невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов`язань між споживачем та оператором системи, оскільки шкода, завдана порушенням договірних зобов`язань, може відшкодовуватися за зазначеними нормами тільки у випадках, прямо передбачених законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

З урахуванням викладених обставин, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» суму вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 4349,52 грн.

Питання судових витрат суд вирішує у відповідності до положень ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 11, 509, 525, 526, 610, 611, 614, 901, 906, 1166, 1192 ЦК України, ст.ст. 4,12,13,81,83,89,141,265,268,280-284 ЦПК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 4349 (чотири тисячі триста сорок дев`ять) грн. 52 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

В решті вимог позову відмовити.

Інформація про сторін:

Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» (, адреса: 08132, Київська обл., м. Вишневе, вул. Київська, буд. 2-Б).

Відповідач: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , адреса проживання: АДРЕСА_3

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено удень його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: А.Я. Волчко