КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/9555/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2022 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Андрієнко А.М., Невідомої Т.О.

розглянувши у письмовому провадженні справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 липня 2022 року, постановлену під головуванням судді Кошель Б.І.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортовий банк України", третя особа: виконуючий обов`язки Голови правління Акціонерного товариства "Державний-експортно-імпортний банк України" Єрмаков Сергій Олександрович, про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди,-

встановив:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Позовна заява мотивована тим, що в серпні 2020 року ОСОБА_1 наказом Голови Правління Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний Банк України» (далі - Відповідач/AT «Укрексімбанк») було прийнято на роботу та призначено на посаду начальника управління внутрішньої безпеки, цивільного захисту та охорони Департаменту банківської безпеки AT «Укрексімбанк».

Наказом в.о. Голови Правління AT «Укрексімбанк» Єрмакова С.О. №1968-к від 12 листопада 2021 року ОСОБА_1 звільнено з посади начальника управління внутрішньої безпеки, цивільного захисту та охорони Департаменту банківської безпеки за пунктом 2 статті 40 КЗпП України, у зв`язку із виявленою невідповідністю займаній посаді і виконуваній роботі внаслідок недостатньої кваліфікації, що перешкоджає продовженню даної роботи.

Позивач вважає своє звільнення з роботи незаконним, таким, що здійснено із грубим порушенням та не у відповідності вимогам чинного законодавства України.

Вказує, що для звільнення за пунктом 2 статті 40 КЗпП України основним є виявлена, тобто невідома під час прийняття працівника на роботу, невідповідність займаній посаді чи виконуваній роботі.

В той же час, підставою звільнення Позивача стало рішення Наглядової Ради AT «Укрексімбанк» від 12 листопада 2021 року та рішення Правління AT «Укрексімбанк» від 12 листопада 2021 року.

В свою чергу, основним мотивом прийняття зазначених вище рішень органами управління відповідача є начебто порушення останнім вимог внутрішніх нормативних актів AT «Укрексімбанк», зокрема, Кодексу поведінки (етики) AT «Укрексімбанк» та своєї посадової інструкції, тобто фактично порушення трудової дисципліни.

Звертає увагу, що для звільнення працівника за пунктом 2 статті 40 КЗпП важливо, щоб неналежне виконання працівником трудових обов`язків було результатом саме недостатньої кваліфікації або стану здоров`я, що свідчать про відсутність вини працівника в неналежному виконанні трудових обов`язків.

Вказує, що в порушення частини 2 статті 40 КЗпП України не було запропоновано переведення на іншу роботу, не було запропоновано жодної вакансії, яка б відповідала його кваліфікації, спеціальності, досвіду трудової діяльності або стану здоров`я, що також свідчить про недотримання відповідачем при винесенні оскаржуваного наказу вимог чинного законодавства, упереджене ставлення останнього до позивача та намагання в будь-який, в тому числі і неправомірний, спосіб звільнити ОСОБА_1 з роботи без належних та законних підстав.

Зазначає, що усупереч нормам Закону відповідачу не була надана згода чи незгода на звільнення позивача від профспілкової організації, яка діє в AT «Укрексімбанк».

Вказує, що була заподіяна моральна шкода, що виразилася у стражданнях та переживаннях як через втрату засобів для існування та нормальних життєвих зв`язків, так і через життєві незручності, що вимагали від нього додаткових зусиль для організації свого життя, та вимушеністю відстоювати свою позицію, направлену на відновлення його порушених прав, в судовому порядку.

Розмір моральної шкоди оцінює у 200 000 гривень, проте остаточний розмір буде додатково встановлено за результатами проведення відповідної судової експертизи.

Мотивуючи наведеним, просить суд скасувати наказ Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» №1968-к від 12 листопада 2021 року «Про звільнення» та поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління внутрішньої безпеки, цивільного захисту та охорони Департаменту банківської безпеки AT «Укрексімбанк».

Стягнути з Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний Банк України» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 листопада 2021 року по день прийняття судового рішення.

Стягнути з Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний Банк України» на користь ОСОБА_1 200 000 гривень в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди.

Розподілити судові витрати.

26 липня 2022 року Акціонерним товариством "Державний експортно-імпортовий банк України" подано зустрічний позов про відшкодування немайнової (моральної) шкоди, завданої приниженням ділової репутації.

Позов мотивований тим, що 04 жовтня 2021 року ОСОБА_1 під час інтерв`ю колишнього голови правління AT «Укрексімбанк» ОСОБА_2 не вжив належних заходів з метою запобігання вчинення дій, що мають ознаки перешкоджання законній журналістській діяльності.

Вказані дії в подальшому стали підставою для початку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001903 та кваліфіковані за частинами 1, 3 статті 171 КК України і частини 1 статті 126 КК України.

Вказує, що 11 листопада 2021 року у головному офісі банку відбулися події, у підготовці та сприянню яких ОСОБА_1 також брав безпосередню участь, та які знову стали предметом обурення зі сторони громадськості. Зокрема, під час повернення ОСОБА_3 (колишнього Директора Департаменту банківської безпеки AT «Укрексімбанк») до виконання своїх обов`язків у приміщенні банку проведена очевидно заздалегідь спланована і підготовлена акція на підтримку ОСОБА_3 , яка фіксувалась на відео та у подальшому була розміщена у мережі Інтернет.

Вказує, що ОСОБА_1 був причетний до планування та підготовки другого інциденту, або щонайменше не вжив належних заходів реагування з метою запобігання ОСОБА_3 та іншим працівникам банку вчинити дії, які очевидно були спрямовані на підрив довіри до банку, а також завданню шкоди його діловій репутації.

Вказує, що вищевказані події і стали причиною винесення оскаржуваного ОСОБА_1 наказу про звільнення.

Вказує, що перший та другий інцидент, які вчинені за участю відповідача, принижують ділову репутацію банку, а тому банк має право на відшкодування завданої йому немайнової (моральної) шкоди за рахунок ОСОБА_1 , який брав безпосередньо участь у вказаних інцидентах.

Вказує, що результатом вищевказаних дій ОСОБА_1 стала негативна оцінка НБУ діяльності банку в частині корпоративного управління (критерій CG), а також осуд діяльності банку зі сторони громадськості та вищих посадових осіб держави І представників іноземних держав.

Розмір шкоди оцінює у 500 000,00 гривень.

Вказує, що зустрічний позов є взаємопов`язаним з первісним, оскільки підставою первісного позову є начебто незаконне звільнення у зв`язку із порушенням Кодексу поведінки (етики) АТ "Укрексімбанк", що полягало в участі у першому та другому інциденті, а підставою зустрічного позову є неправомірні дії ОСОБА_1 щодо участі у першому та другому інцидентах, які принизили ділове репутацію Банка.

Щодо строку подачі зустрічного позову посилається на обставини введення з 24 лютого 2022 року в Україні режиму воєнного стану.

Мотивуючи наведеним, просить суд стягнути з ОСОБА_4 на користь Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" 500 000,00 гривень в якості відшкодування (немайнової) моральної шкоди, завданої приниженням ділової репутації.

Ухвалою Білоцерківського районного суду міста Києва від 26 липня 2022 року у прийнятті зустрічного позову Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про відшкодування немайнової (моральної) шкоди, завданої приниженням ділової репутації, відмовлено.

Зустрічну позовну заяву повернуто заявнику.

Не погодившись з ухваленим судовим рішенням, АТ "Державний експортно-імпортний банк України" подано апеляційну скаргу.

Уважає оскаржувану ухвалу незаконною, необгрунтованою та такою, що прийнята судом з істотними порушеннями норм процесуального права, з неповним встановленням обставин, які мають значення для справи.

Звертає увагу, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі вказав, що постановлена ухвала не оскаржується окремо від рішення суду, що не відповідає процесуальним нормам Закону.

Звертає увагу, що зустрічний позов взаємопов`язаний із первісним, вказуючи, що підставою зустрічного позову є неправомірні дії ОСОБА_1 щодо участі в інцидентах, які стали підставою звільнення та які принизили ділову репутацію банка.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах №462/7482/19 від 26 січня 2022 року, №522/9011/19 від 29 вересня 2021 року.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 липня 2022 року, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

06 вересня 2022 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив адвоката Грицюка В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 .

Вказує, що апеляційна скарга є необґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення.

Звертає увагу, що з 20 грудня 2021 року представниками відповідача неодноразово направлялись на адресу суду клопотання та заяви. Так, 12 січня 2022 року від представника АТ "Укрексімбанк" надіслано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, у якому вказала, що ухвала про відкриття провадження надійшла на адресу банку 28 грудня 2021 року. 20 січня 2022 року направлено заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 25 січня 2022 року на адресу суду надійшла заява про залишення позовної заяви без руху. Ухвалою від 15 лютого 2022 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області прийнято справу до свого провадження, встановлено строк для подачі відзиву. 16 лютого 2022 року представником АТ "Укрексімбанк" подано клопотання про звернення до виборчого органу первинної профспілкової організації АТ "Укрексімбанк" для запиту згоди на розірвання трудового договору. 23 лютого 2022 року надіслано клопотання із запереченням про розгляд справи у спрощеного провадження.

Вказує, що зустрічна позовна заява подана поза межами встановленого строку, а будь-які заяви про поновлення пропущеного строку, на які посилається скаржник у апеляційній скарзі та зустрічному позові, матеріали цивільної справи не містять.

Вказує, що предметом первісного позову є скасування наказу про звільнення, тобто трудовий спір. В той час як предметом зустрічного позову є стягнення моральної шкоди.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області залишити без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Згідно із частинами 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, суд апеляційної інстанції встановив наступне.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм, матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи у прийнятті зустрічного позову АТ "Державний експортно-імпортний банк України" до ОСОБА_1 про відшкодування немайнової (моральної) шкоди, завданої приниженням ділової репутації та повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції керувався тим, що первісний позов та зустрічний є різними за своєю правовою природою, обраним способом захисту та вказав на те, що заявлені вимоги не є однорідними.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частин 1-3 статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

З матеріалів справи установлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просив скасувати наказ Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» №1968-к від 12 листопада 2021 року «Про звільнення» та поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління внутрішньої безпеки, цивільного захисту та охорони Департаменту банківської безпеки AT «Укрексімбанк», стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу та моральну шкоду, пов`язану із порушенням трудових прав.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 грудня 2021 року відкрито провадження у справі, встановлено строк для подачі заяв по суті справи. (том 1 а.с.52).

З даних зворотного повідомлення №817 убачається, що копію ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з додатками АТ "«Державний експортно-імпортний банк України» отримало 28 грудня 2021 року (том 1 а.с.62).

12 січня 2022 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання Зубрицького О.В., який діє в інтересах АТ «Державний експортно-імпортний банк України» про продовження строку на подання відзиву, у якому він просив продовжити встановлений судом строк на подання відзиву до 31 січня 2022 року. Клопотання мотивоване тим, що копія ухвали про відкриття провадження у справі надійшла до АТ «Державний експортно-імпортний банк України» напередодні новорічних свят (том 1 а.с.84).

26 липня 2022 року АТ «Державний експортно-імпортний банк України» звернувся із зустрічним позовом, яким просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" 500 000,00 гривень в якості відшкодування (немайнової) моральної шкоди, завданої приниженням ділової репутації.

Апеляційний суд звертає увагу на таке.

Підстава позову - це обставини ( юридичні факти), з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення чи припинення матеріально-правових відносин між сторонами.

Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

З матеріалів справи убачається, що предметом первісного позову є скасування наказу про звільнення, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Предметом зустрічного позову є стягнення моральної шкоді, завданої внаслідок приниження ділової репутації.

Доводи апеляційної скарги в тій частині, що первісний та зустрічний позови є взаємопов`язаними, оскільки підставами звернення до суду є участь ОСОБА_1 у вищевказаних інцидентах, відхиляються колегією суддів з огляду на таке.

Первісний позов виник з трудових правовідносин, зміст яких складають трудові права та обов`язки його сторін. Суб`єктивне трудове право й відповідний йому обов`язок утворюють юридичний зв`язок уповноваженої та зобов`язаної сторін.

Натомість предметом зустрічних позовних вимог є відшкодування моральної шкоди, завданої юридичній особі, що настала у зв`язку із приниженням ділової репутації.

Отже слід констатувати, що позови виникли з різних правовідносин, позови не пов`язані підставами, вимоги за зустрічним і первісним позовами не можуть зараховуватися. Окрім того, задоволення зустрічного позову про відшкодування моральної шкоди не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, а також не доводитьвідсутність у позивача матеріально-правових підстав на задоволення первісного позову.

Зазначення в ухвалі суду першої інстанції про те, що ця ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, не впливає на вирішення питання, відтак не дає підстав для скасування правильної по суті ухвали суду.

Відтак суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що зустрічний позов не є взаємопов`язаним із первісним позовом, оскільки вимоги за цим позовом виникли з інших правовідносин, що унеможливлює його спільний розгляд з первісним позовом у цій справі.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" залишити без задоволення, ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 26 липня 2022 року - без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи ( вирішення питання) без повідомлення ( виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді А.М.Андрієнко

Т.О. Невідома