Справа № 139/343/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

28 вересня 2022 року смт Муровані Курилівці

Мурованокуриловецький районний суд Вінницької області в особі судді Коломійцевої В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 31 жовтня 2017 року сторони зареєстрували шлюб. Від шлюбу у них є спільна дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Подружнє життя не склалося. Налагодити нормальні стосунки в сім`ї неможливо. Тому позивач вважає, що збереження сім`ї стало недоцільним та просить суд розірвати шлюб з відповідачем,після його розірвання - відновити їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_4 ».

Ухвалою від 25.08.2022 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі. Розгляд ухвалено проводити в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

Ухвалою від 05.09.2022 справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Перше судове засідання призначено на 28.09.2022.

В перше судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином. Жодних заяв чи клопотань від нього не надходило. Копію ухвали та доданих до неї матеріалів отримав особисто 07.09.2022 (а.с.23), відзив до суду не направив.

Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач також в судове засідання не з`явилася, подала заяву в якій просила справу розглянути у її відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечує (а.с. 26).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважав можливим провести заочний розгляд справи у відсутності сторін, про що постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що сторони з 31 жовтня 2017 року перебувають в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб (а.с. 3).

У сторін є спільна дитина: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5).

Сторони припинили шлюбні відносини, проживають окремо (а.с. 6).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.

Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (ч. 2 ст. 104 СК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 підпункту «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

З врахуванням того, що жоден з подружжя не бажає примиритися, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, тому шлюб слід розірвати.

Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Як вбачається із свідоцтва про шлюб (а.с. 3), позивач при реєстрації шлюбу своє прізвище ОСОБА_4 змінила на прізвище чоловіка ОСОБА_5 . В позовній заяві, позивач висловила бажання відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 992 грн 40 коп. сплаченого останньою судового збору.

Керуючись ст.ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст.ст. 2, 10, 12, 13, 81, 89, 263, 280-283, 289 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4 ), зареєстрований Вінницьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області 31 жовтня 2017 року, актовий запис № 3088.

Після розірвання шлюбу відновити позивачу її дошлюбне прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992 гривні 40 копійок сплаченого судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Вінницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 . Фактична адреса проживання: АДРЕСА_3 .

Рішення складено 28.09.2022.

Суддя: