Справа № 1519/2-5561/11
Провадження №2-п/521/74/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2022 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді Граніна В.Л., при секретарі Жезняк Т.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 04 серпня 2011 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Малиновського районного суду м. Одеси від 04.08.2011 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Розірвано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 30.03.1985 року у Відділі РАГС Малиновського районного виконавчого комітету м. Одеси, актовий запис №297. Стягнуто з відповідача витрати по оплаті держмита при оформлені реєстрації розірвання шлюбу в органах РАЦС у сумі 17 гривень, позивачку від витрат звільнено.

Відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення в якій просив його скасувати.

У судовому засіданні відповідач приймав участь разом з представником адвокатом Вдовіченко Г.М., які надали пояснення, відповідно до яких просили заяву задовольнити.

Позивач ОСОБА_2 участі у судовому засіданні не приймала. Як було встановлено під час підготовки справи до розгляду, вона померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 16.11.2021 року.

Суд, перевіривши матеріали справи та заяву про перегляд заочного рішення, вважає, що вона не підлягає задоволенню, з огляду на наступні обставини. При розгляді даної заяви суд також відмовив в задоволенні клопотань заявника про витребування та дослідження доказів з підстав того, що справа по суті не розглядається.

Так, згідно ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як передбачає ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд звертає увагу заявника, що скасувати заочне рішення можливо лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 288 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з`явився в судове засідання, не подав відзиву на позовну заяву та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що його докази щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов суд може скасувати заочне рішення і призначити справу для розгляду в загальному порядку.

Отже, суд, в порядку ст. 288 ЦПК України, має провести оцінку поважності причин неповідомлення відповідачем про причини своєї неявки в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та оцінити надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи.

Так, ухвалою суду від 16.06.2011 року було відкрито провадження по справі та призначено судове засідання на 05.07.2011 року. На адресу відповідача, яка була встановлено згідно запиту до Адресно довідкового бюро, було надіслано повістку про виклик до суду із зазначенням часу, дати та місця проведення судового засідання. У судове засідання 05.07.2011 року відповідач не з`явився, у зв`язку з чим було оголошено перерву у судовому засіданні до 04.08.2011 року о 11 год. 00 хв.

У наступному судовому засіданні 04.08.2011 року відповідач повторно не з`явився, тому суд, зі згоди представника позивач, ухвалив рішення при заочному розгляді справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 належним чином повідомлявся про судові засідання, що підтверджується рекомендованими повідомленнями (а.с. 8, 9).

Крім того, суд звертає увагу, що 24.01.2012 року суддею Малиновського районного суду м. Одеси Михайлюком О.А. прийнято рішення у справі №2/1519/6115/11 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, у другому абзаці описової частини якого вказано «Оскільки в теперішній час шлюбні відносини між сторонами припинені, згоди щодо розподілу майна не досягнуто, позивач вимушений звернутися з позовом до суду».

Дана обставина також свідчить про те, що ОСОБА_1 було відомо про наявність рішення суду про розірвання шлюбу між ним та ОСОБА_2 , а тому його твердження про те, що він взагалі не знав про наявність такої позовної заяви, повністю спростовуються встановленими судом обставинами.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини викладену в п. 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, яка полягає в тому, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження - суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи мас бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Відповідно до ч. 8 ст. 187 ЦПК України, суддя з метою визначення підсудності може також користуватися даними Єдиного державного демографічного реєстру.

Враховуючи вищевказані положення судом, при відкритті провадження у справі, було проведено всі необхідні дії щодо встановлення місця реєстрації та проживання відповідача у справі.

Відповідно до відповіді Відділу адресно довідкової роботи ГУДМС України в Одеській області на запит Малиновського районного суду м. Одеси адреса реєстрації відповідача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 (а.с. 7). Саме на цю адресу суд і направляв всі процесуальні документи по справі відповідачу.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 (з останніми змінами від 26.01.2022), і які регулюють відносини між ними.

Поштові відправлення залежно від технології приймання, обробки, перевезення, доставки/вручення поділяються на такі категорії: прості, рекомендовані, без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю. Рекомендовані поштові картки, листи та бандеролі з позначкою "Вручити особисто", рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" приймаються для пересилання лише з рекомендованим повідомленням про їх вручення (пункти 11 та 17 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім і до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 99 Правил надання послуг поштового зв`язку).

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання.

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що факт неотримання заявником поштової кореспонденції, яку суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і не звернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Отже, суд роз`яснює заявнику, що сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, яку суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових документів за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною неявки відповідача, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу реєстрації. А тому, посилання заявника та його представника на те, що він не приймав участі у судових засіданнях у даній справі, поштову кореспонденцію суду не отримував не може слугувати поважною причиною для скасування заочного рішення.

Ідентична позиція також була викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14 серпня 2020 року у справі №904/2584/19.

Отже, суд приходить до висновку, що твердження заявника є необґрунтованими та такими, що не відповідають фактичним обставинам процесу та процедури розгляду даної справи. Наведені доводи заявника про перегляд вищевказаного заочного рішення є необґрунтованими, оскільки ним не зазначено обставини, які перешкоджали йому з`являтися до суду або надати заяву про перенесення розгляду справи, що свідчить про свідоме невжиття заходів щодо реалізації своїх процесуальних прав.

Також, дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку, що в заяві відсутні посилання на докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки надані заявником докази при подачі заяви про перегляд заочного рішення, також, були відомі при розгляді справи та судом надано їм правову оцінку, крім того обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є непогодження з винесеним рішенням по суті та відсутність належного повідомлення про розгляд справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Головуючий відкриває судове засідання і з`ясовує, хто з учасників справи з`явився, встановлює їх особу, перевіряє повноваження представників, після чого повідомляє зміст заяви і з`ясовує думку сторін та інших учасників справи щодо вимог про перегляд заочного рішення. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню, підстав для скасування заочного рішення від 04.08.2011 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу немає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 260 - 263 284, 287, 288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати виготовлення повного тексту ухвали.

Головуючий