Ухвала

27 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 761/30246/20

провадження № 61-8805ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Черняк Ю. В.

розглянув касаційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_27 , ОСОБА_20 , ОСОБА_28 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 звернулися до суду з позовом до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 задоволено частково.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_5 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_6 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_8 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_9 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_10 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_11 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_12 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_13 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_14 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_15 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_16 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_17 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_18 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_19 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_20 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_21 матеріальну шкоду у розмірі200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_22 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_23 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_24 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_25 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

Стягнуто з Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на користь ОСОБА_26 матеріальну шкоду у розмірі 200 000 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року апеляційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб залишено без задоволення. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року залишено без змін.

06 вересня 2022 року Фонд гарантування вкладів фізичних осіб звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року.

Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті

394 цього Кодексу.

У клопотанні, яке містить касаційна скарга, Фондом гарантування вкладів фізичних осіб порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року, з посиланням на те, що повний текст оскаржуваної постанови ним отримано 22 липня 2022 року, проте у зв`язку з військовим станом та перебуванням у щорічній основній відпустці працівника, який супроводжував цю справу, був позбавлений можливості у визначений законодавством України строк звернутися з касаційною скаргою.

На підтвердження наведеної обставини надано копію скріншоту сторінки електронної пошти щодо дати отриманняоскаржуваної постанови 22 липня

2022 року, а також надано копію наказу про надання відпустки працівникам Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, зокремаОСОБА_29 у період з 25 липня 2022 року до 07 серпня 2022 року.

Наведені заявником підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарженнярішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 30 липня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від

28 червня 2022 рокуне дають достатніх підстав для визнання їх поважними з огляду на таке.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року складено

07 липня 2022 року, а оприлюднено 14 липня 2022 року.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022

«Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від

24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан

із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022

«Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на

30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до рекомендацій Ради суддів України щодо роботи суддів в умовах воєнного стану від 02 березня 2022 року суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Згідно зі статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами.

В умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Отже, встановлений судом строк може бути поновлений за заявою особи, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом в Україні.

Всупереч вимогам статті 81 ЦПК України, заявником не доведено, що зазначені ним обставини пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень унеможливили подання касаційної скарги у визначений законодавством строк.

Разом з тим, з урахуванням положень статті 390 ЦПК України останнім днем подання касаційної скарги, з дня отримання оскаржуваного судового рішення -

22 липня 2022 року, є 21 серпня 2022 року (неділя), а враховуючи вихідні дні, тридцятиденний строк закінчується - 22 серпня 2022 року.

Представник Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - адвокат Ярошенко А. С. перебувала у щорічній основній відпустці у період з 25 липня 2022 року до

07 серпня 2022 року.

Фонд гарантування вкладів фізичних осіб не був позбавлений можливості звернутися до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року у період з 07 серпня

2022 року до 22 серпня 2022 року.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з наведеним вище, заявнику слід направити на адресу суду заяву про поновлення строку із наведення підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надати докази на підтвердження наведених обставин пропуску строку, оскільки безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та не може бути вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті

392 ЦПК України до касаційної скарги заявником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Заявником не сплачено судовий збір за подання касаційної скарги на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року, і заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення.

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною

у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження

№ 11-336апп20), положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи),

а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом позову в цій справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, то підстави для розгляду касаційним судом питання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення відсутні.

Ураховуючи вище викладене, у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення необхідно відмовити.

Таким чином, касаційна скарга підлягає оплаті судовим збором.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України

від 8 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності

01 листопада 2011 року, з подальшими змінами.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту

1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК

у м. Києві/Печерському районі, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у вересні 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня

2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня

2020 року становив 2 102 грн.

Ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн*0,4=840,80 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн*5=10 510 грн) (редакція закону на момент пред`явлення позовної заяви). Закон пов`язує сплату судового збору за подання касаційної скарги незалежно від вирішення спору по суті.

Ураховуючи, що ціна позову у загальній сумі становить 5 408 000 грн, заявник за подання касаційної скарги має сплатити за вимогу майнового характеру (відшкодуванняматеріальної та моральної шкоди) - 21 020 грн (10 510 грн*200 %).

Таким чином, розмір судового збору складає 21 020 грн.

На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частин другої, третьої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею

392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати наведені Фондом гарантування вкладів фізичних осіб підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанови Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року неповажними.

У задоволенні клопотання Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення відмовити.

Касаційну скаргу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 28 червня 2022 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настають наслідки, передбачені процесуальним законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. В. Черняк