Справа № 545/3995/22
Провадження № 2-з/545/47/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.09.2022 року. Суддя Полтавського районного суду Полтавської області Гальченко О.О., розглянувши заяву представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Шевчика Олександра Сергійовича про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Шевчик О.С. звернувся 06.09.2022 року до Полтавського районного суду Полтавської області з заявою про забезпечення позову, яку суддя отримала 06.09.2022 року. В даній заяві заявник посилається на те, що до Полтавського районного суду Полтавської області подано позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором про спільну діяльність.

Підставою звернення до суду став факт неналежного виконання відповідачем обов`язків за Договором про спільну діяльність, у зв`язку із чим у ОСОБА_2 перед ОСОБА_1 виникла заборгованість у розмірі 68 911 Доларів США (шістдесят вісім тисяч дев`ятсот одинадцять Доларів США), що станом на 05.09.2022 року складає 2 519 978,79 грн.

Разом з цим, з огляну на розмір заявлених позовних вимог з метою ухилення від повернення заборгованості та не виконання рішення суду по справі зі сторони відповідача - ОСОБА_2 можливо будуть вчинені дії щодо відчуження належного їй рухомого та нерухомого майна, що може призвести до порушень прав та законних інтересів позивача за умови задоволення його позовних вимог про стягнення заборгованості за Договором про спільну діяльність.

Оскільки при відчуження належного рухомого та нерухомого майна за відсутності готівкових коштів для погашення заборгованості, фактично унеможливить виконання рішення, що суперечитиме завданню цивільного судочинства.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У зв`язку з чим є підстави для накладення арешту на належне рухоме та нерухоме майно ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає заяву про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи.

Згідно вимог ч. ч. 1,2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.3-7ч.1ст.151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

За приписами п.1,2 ч.1ст.150ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та забороною вчиняти певні дії.

Згідно вимог ч. З ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Так, згідно п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9 розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя)має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що положеннями ст. 150 ЦПК України передбачено такий спосіб забезпечення позову, як накладенням арешту.

Також відповідно до пункту 20 постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ» від 7 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову, наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві

вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, фактичні обставини справи свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на все належне рухоме та нерухоме майно на час розгляду позову, може унеможливити виконання судового рішення, як наслідок судове рішення не відновить порушені права позивача.

Так, позивачеві відомо, що у власності відповідача перебуває нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 , однак у зв`язку із обмеженою діяльність ДРРП під час військового стану Позивач не має надати відповідний витяг до суду.

З урахуванням розміру заявлених позовних вимог, вважаємо, що накладення арешту на відповідну частку квартири буде необхіднім і співрозмірним способом забезпечення позову.

Однак вартість 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 не забезпечить всіх позовних вимог Позивача.

Відповідно до приписів ст. 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є правом, а не обов`язком суду, крім випадків, передбачених в ч. З вказаної статті.

Суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення у випадках, якщо позивач не має зареєстрованого місця проживання або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду.

Підстав вважати, що Позивач спричинить настання збитків Відповідачу або третій особі у зв`язку із застосуванням забезпечення позову - немає, адже Позивач має зареєстроване місце проживання на території України, майновий стан дозволяє покрити збитки у разі їх настання. При застосуванні заходу забезпечення права відповідача суттєво не будуть порушеними, а належне нерухоме майно буде використовуватися й надалі власником.

Прохав :

1. Заяву про забезпечення позову задовольнити.

2. Накласти арешт на все нерухоме майно, що належить ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )) зокрема на 1/2 частину житлової квартири АДРЕСА_1 та заборонити суб`єктам державної реєстрації, державним реєстраторам, здійснювати будь-які реєстраційні дії пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо цієї квартири.

Відповідно до ст.151-153 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити :

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) повне найменування ( для юридичних осіб ) або ім`я ( прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб ) заявника, його місцезнаходження ( для юридичних осіб ) або місце проживання чи перебування ( для фізичних осіб ), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків ( для фізичних осіб ) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності;

3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову;

4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

5) ціну позову, про забезпечення якого просить заявник;

6) пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення;

7) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 п. 3, ч. 3 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується забороною вчиняти певні дії…, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Заява представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Шевчика О.С. про забезпечення позову не підлягає задоволенню згідно ст.151-153 ЦПК України з таких підстав.

Враховуючи, що заявником подано заяву про забезпечення позову, в якій відсутні докази щодо належності ОСОБА_2 1/2 частини житлової квартири АДРЕСА_1 та щодо її вартості.

Відповідно до ч. 1, 7 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі та у разі постановлення ухвали без повідомлення особи, щодо якої просять вжити заходи забезпечення позову, копія ухвали надсилається особі, щодо якої вжито заходи забезпечення позову, негайно після її виконання.

Керуючись ст. 151 - 153, 208 210, 293 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Шевчика Олександра Сергійовича про забезпечення позову - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала надрукована суддею та є оригіналом.

Суддя: О. О. Гальченко