Справа № 754/5297/22
У Х В А Л А

Іменем України

29 вересня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Панченко О.М.

при секретарі Богослов Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), заінтересована особа: начальник Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), -

В С Т А Н О В И В:

11.07.2022 року до суду надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

в якій вона просить:

- визнати бездіяльність Відділу неправомірною та зобов`язати Відділ зняти арешт з рухомого та нерухомого майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та мешкав за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та виключити відомості про них з Єдиного реєстру боржників шляхом винесення начальником Деснянського РВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) постанови про зняття арешту та виключити відомості про боржників з Єдиного реєстру боржників.

Скарга обґрунтовується тим, що на її запит від 16.07.2021 року була отримана відповідь від Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 04.08.2021 року про те, що згідно даних автоматизованої системи виконавчих проваджень де боржниками є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 станом на 04.08.2021 року у відділі на виконанні не перебувають. Також у відповіді зазначено, що детальну інформацію про виконавче провадження в межах якого винесено постанову про арешт від 30.08.2004 року №АА818217 всього майна, а саме квартири АДРЕСА_2 не має можливості, так як строк зберігання виконавчих документів складає три роки. Вона є спадкоємцем чоловіка після його смерті і в зв`язку з тим, що накладено арешт на його майно вона не може отримати свідоцтво про право власності на спадкове майно. Враховуючи викладене, заявниця просить задовольнити вимоги скарги.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.07.2022 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися в порядку, визначеному процесуальним законом.

Заявницею було подано заяву, з якої вбачається, що вона підтримує подану скаргу в повному обсязі, просить проводити розгляд справи без її участі та задовольнити скаргу.

Представник Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про день та час розгляду справи, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до чинного законодавства неявка учасників справи, в тому числі представника органу, дії якого оскаржуються, не перешкоджає розгляду скарги.

За таких обставин та враховуючи визначені цивільним процесуальним законодавством скорочені строки розгляду скарги, суд вважає за можливе провести розгляд справи за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що на запит заявниці від 16.07.2021 року нею була отримана відповідь від Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 04.08.2021 року про те, що згідно даних автоматизованої системи виконавчих проваджень де боржниками є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 станом на 04.08.2021 року у відділі на виконанні не перебувають. Також у відповіді зазначено, що детальну інформацію про виконавче провадження в межах якого винесено постанову про арешт від 30.08.2004 року №АА818217 всього майна, а саме квартири АДРЕСА_2 не має можливості, так як строк зберігання виконавчих документів складає три роки.

Крім того, в своїй скарзі заявниця зазначила, що постанови про відкриття виконавчого провадження та постанови про арешт майна вона не отримувала, також не отримував таких документів її чоловік. Про наявність арешту вона дізналася у державного нотаріуса 15 Київської державної нотаріальної контори при оформленні спадщини після смерті чоловіка, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Крім того постанову про повернення їй (її чоловіку) виконавчого документу також вони не отримували.

Також судом було встановлено,що згідно свідоцтва про право власності на квартиру, власниками квартири АДРЕСА_2 був померлий чоловік заявниці, є вона та двоє їх дітей.

17.06.2022 року начальником Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві була надана відповідь заявниці на її скаргу про те, що згідно даних автоматизованої системи виконавчих проваджень відкриті виконавчі провадження, де є боржником є ОСОБА_1 станом на 04.08.2021 р. на виконанні не перебувають, для вирішення питання про зняття арешту рекомендовано звернутися до суду.

Виходячи зі змісту п. 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 07.02.2014 року «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах», судам роз`яснено, що вимоги сторони виконавчого провадження про зняття арешту з майна розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України, оскільки є процесуальною дією державного виконавця.

Аналогічної позиції притримується Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28.10.2020 року (справа № 204/2494/20), в якій зазначено, що повернення державним виконавцем своєю постановою виконавчого документу стягувачу не змінює характеру правовідносин та вимоги боржника про скасування арешту майна не можуть розглядатися у позовному провадженні, оскільки у такому випадку позивач одночасно має бути й відповідачем, так як його майно арештовано державним виконавцем і він є боржником за виконавчим провадженням, що є неможливим відповідно до вимог ст. ст. 42, 48, 175, 447 ЦПК України.

Боржник у виконавчому провадженні не може пред`являти позов про зняття арешту з майна, оскільки законом у цьому випадку передбачений інший спосіб судового захисту, а саме оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розд. VII ЦПК України (постанова Верховного Суду від 24.05.2021 року у справі № 712/12136/18).

Так, відповідно до ст.ст. 447-449 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутись до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Системний аналіз як норм Закону України «Про виконавче провадження» № 606-XIV від 21.04.1999 року так і Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.06.2016 року свідчить про те, що у разі закінчення виконавчого провадження, за винятком випадків, встановлених законом, повернення виконавчого документа, арешт, накладений на майно боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження.

До того, завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом.

Якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа стягувачу або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника.

Відповідно до пункту 4.10.2. Інструкції про проведення виконавчих дій, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України № 74/5 від 15.12.1999 року (в редакції, чинній на момент прийняття державним виконавцем постанови про закінчення виконавчого провадження), якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем був накладений арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження (окрім випадків направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби), повернення виконавчого документа стягувачу або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадової особи), який його видав, державний виконавець зазначає про скасування арешту, накладеного на майно боржника.

Згідно з висновком Верховного Суду, який міститься у постанові від 27.03.2020 року (справа № 817/928/17), не зняття відповідачем арешту з майна боржника у виконавчому провадженні при поверненні виконавчого документа стягувачеві є протиправною бездіяльністю органу державної виконавчої служби і порушене право позивача підлягає захисту шляхом зобов`язання зняти арешт з нерухомого майна позивача.

Відповідно до ч.2 ст.451 ЦПК України у разі встановлення обґрунтованості скарги суд визнає оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність неправомірними і зобов`язує державного виконавця або іншу посадову особу органу державної виконавчої служби, приватного виконавця усунути порушення (поновити порушене право заявника).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що вимоги заявниці є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 268, 263-264, 447-451 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України № 74/5 від 15.12.1999 року, суд, -

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), заінтересована особа: начальник Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), -задовольнити.

Визнати бездіяльність Деснянського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) неправомірною. Зобов`язати Деснянський районний відділ державний виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) скасувати арешт з всього рухомого та нерухомого майна, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та мешкав за адресою: АДРЕСА_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та виключити відомості про них з Єдиного реєстру боржників шляхом винесення начальником Деснянського РВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) постанови про зняття арешту та виключити відомості про боржників з Єдиного реєстру боржників.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 29.09.2022 року.

Суддя: О.М. Панченко