Київський районний суд м. Полтави
Справа № 552/3716/22
У Х В А Л А

29.09.2022 Київський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді Яковенко Н.Л.,

секретаря судового засідання Кондра Ю.Ю.,

за участю

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши в м. Полтаві в приміщенні Київського районного суду м. Полтави цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_2 15.07.2022 звернувся в Київський районний суд м. Полтави з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

В поданій до суду позовній заяві просить розірвати зареєстрований 30.08.2016 шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_3 .

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 02.08.2022 відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_2 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про дату, час та місце розгляду.

Представником відповідача 27.09.2022 подано до суду клопотання про визнання явки позивача обов`язковою в судове засідання та про надання строку для примирення.

29.09.2022 представником відповідача подано до суду клопотання про направлення справи до Верховного Суду для визначення підсудності, а також про витребування доказів, а саме інформації про перетин кордону України ОСОБА_2 .

Суд, заслухавши думку представника позивача щодо заявлених клопотань, розглянувши матеріали клопотань, приходить до таких висновків.

За нормами ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На суд покладено обов`язок сприяти всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, здійсненню особами, які беруть участь у справі, їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

В силу норм ст. 77 ЦПК України належними є лише докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Частиною 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Інформація щодо перетину державного кордону позивачем ОСОБА_2 знаходиться поза межами предмета доказування в даній справі, зазначена інформація не вплине на встановлення обставин, що обґрунтовують позовні вимоги та/чи заперечення, не має значення для вирішення справи по суті.

З цих підстав суд приходить до висновку, що клопотання про витребування доказів не підлягає задоволенню.

Статтею 27 ЦПК України передбачені загальні правила підсудності, згідно з якою позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 29 ЦПК України передбачено підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а саме, передбачено, що підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також справ про розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, які проживають за межами України, визначається суддею Верховного Суду, визначеним у порядку, передбаченому статтею 33 цього Кодексу, одноособово.

В даній справі сторонами є громадяни України, а зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_3 є АДРЕСА_1 (а.с. 24).

Тому суд приходить до висновку, що відсутні підстави, визначені ст. 29 ЦПК України, для надіслання справи до Верховного Суду для визначення підсудності.

Враховуючи наявність розпорядження Голови Верховного Суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 про змінену територіальної підсудності судових справ на Київський районний суд м. Полтави, дана справа підсудна саме Київському районному суду м. Полтави.

Суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про направлення справи в порядку ст. 29 ЦПК України до Верховного Суду є безпідставним та не підлягає задоволенню.

П. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані, зокрема з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

В даній справі позивач ОСОБА_2 скористався своїм правом на уповноважив адвоката Матросову Є.О. представляти його інтереси в суді.

Будь-які підстави для визнання явки позивача в судове засідання обов`язковою відсутні, тому в цій частині клопотання представника відповідача є безпідставним та не підлягає задоволенню.

Щодо клопотання представника відповідача про надання терміну для примирення суд виходить з такого.

Відповідно до положень ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Звертаючись до суду з відповідним клопотанням, представник відповідача лише вказує, що відповідач бажає примирення.

При вирішення питання щодо підстав для надання сторонам строку на примирення, суд враховує, що відповідач в особі представника, заявляючи клопотання про надання строку на примирення, обмежилася лише формальною вказівкою на бажання примиритися, але не виклала обставин, що вказують на необхідність надання такого строку.

За наведених обставин, враховуючи позицію позивача, суд приходить до висновку про недоведеність відповідачем підстав для надання судом строку для примирення подружжя, тому відмовляє у задоволенні клопотання про надання строку на примирення подружжя та зупинення провадження в справі з цих підстави.

Питання доцільності збереження сім`ї підлягає вирішенню судом безпосередньо під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. ст. 27, 29, 43, 77, 84 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про витребування доказів відмовити.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про направлення справи до Верховного Суду відмовити.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про визнання явки позивача обов`язковою відмовити.

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 про надання сторонам строку для примирення відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання, оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н.Л.Яковенко