КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/8195/2022
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Болотова Є.В.,

суддів: Кулікової С.В., Музичко С.Г.,

при секретарі Кузьмич Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 травня 2022 року, ухваленого під головуванням судді Панченко О.М.,-

встановив:

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із названим позовом.

Позивач просив вселити його до квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач прийняв спадщину після смерті матері ОСОБА_3 . До складу спадщини входить ј частина квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Єдиним співвласником квартири, який на даний час у ній проживає, є відповідач ОСОБА_2 . Позивач зазначає, що відповідач чинить йому перешкоди у користуванні квартирою.

РішеннямДеснянського районного суду м. Києва від 20 травня 2022 року позовну заяву задоволено.

Усунено перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення ОСОБА_1 до житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Проведено розподіл судових витрат.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_1 зазначив, що рішення суду законне та обґрунтоване.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник проти апеляційної скарги заперечили.

ОСОБА_2 та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення позивача та його представника, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив із того, що позивач правильно визначив суб`єктивний склад учасників справи та залучив усіх належних відповідачів, яких може стосуватись прийняте у справі судове рішення.

Проте погодитись з такими висновками суду не можна.

В позовній заяві ОСОБА_1 зазначив єдиним відповідачем у справі ОСОБА_2 , зазначивши, що єдиним співвласником, який на даний час проживає у квартирі є виключно ОСОБА_2 .

В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції зазначив, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 не проживає у квартирі, оскільки мешкає за кордоном, єдиним співвласником, який проживає у квартирі є ОСОБА_2 .

Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України).

Власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном (стаття 391 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Так, згідно свідоцтва про право власності на житло від 19 березня 1998 року, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності: ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 в рівних долях.

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 , ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 , ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

ОСОБА_3 складено заповіт 21 липня 2015 року, за яким вона заповіла ОСОБА_8 все своє майно.

Встановлено, що у провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_9 до ОСОБА_8 про визнання заповіту недійсним.

Це дає підстави вважати, що між ними існує спір з приводу володіння, користування та розпорядження спадковою квартирою.

Утім, позивачем не визначено ОСОБА_9 як відповідача в даній справі, якій належить на праві власності ј частина спірної квартири.

Також не зазначені відповідачами спадкоємці ОСОБА_4 , який мав на праві власності ј частину спірної квартири.

Відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Отже, саме на суд покладено обов`язок вирішення справи відповідно до закону, у зв`язку з чим суд має право й зобов`язаний визначити характер спірних правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню, а також встановити суб`єктний склад учасників спору.

В порушення вимог цивільного процесуального закону, суд першої інстанції не сприяв всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, не вирішив питання залучення ОСОБА_9 та спадкоємців ОСОБА_4 до участі в справі.

За таких обставин правильність висновків суду щодо обґрунтованості чи необґрунтованості позовних вимог колегією суддів не перевіряється.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин справи, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що рішення суду від 20 травня 2022 постановлено з порушенням норм процесуального права, відтак підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Враховуючи, що рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 травня 2022 року скасовано, ухвалене додаткове рішення від 24 травня 2022 року втрачає силу.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 20 травня 2022 рокускасувати.

Ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном шляхом вселення відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 27 вересня 2022 року.

Суддя-доповідач Є.В. Болотов

Судді: С.В. Кулікова

С.Г. Музичко