ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 639/4171/21 Номер провадження 22-ц/814/2001/22Головуючий у 1-й інстанції Гаврилюк С.М. Доповідач ап. інст. Кузнєцова О. Ю.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді: Кузнєцової О.Ю.,

суддів: Карпушина Г.Л., Хіль Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 грудня 2021 року у складі судді Гаврилюк С.М.

у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Хмільницька районна рада Вінницької області про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В :

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме просить встановити факт родинних відносин між ним та ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме, що ОСОБА_1 являється сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько заявника - ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина. Відповідно до заповіту від 04.03.2008 ОСОБА_2 заповів усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі все те, що належало останньому на день смерті і на, що мав право за законом, своєму синові - ОСОБА_1 . Заявник є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 . На підставі заяви ОСОБА_1 про прийняття спадщини за заповітом, спадкова справа ОСОБА_2 зареєстрована в Літинській державній нотаріальній конторі. Однак, нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори було встановлено, що на письмовий запит від 13.04.2021 в Літинський районний відділ Державної реєстрації актів цивільного стану Центрального-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) отримана інформація про наявність в архіві актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Актовий запис від 02.04.1967 № 15 по Журавненській сільській раді Хмільницького району Вінницької області складений за заявою ОСОБА_2 . При цьому відомості про батька не заповнені, а зазначено, що по заяві матері ім`я записано ОСОБА_4 . Заявник зазначає, що 16.04.1950 мати заявника, ОСОБА_5 , зареєструвала шлюб із ОСОБА_6 .

14.02.1968 батьки заявника, ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , уклали шлюб. Жодні документи, які б підтверджували усиновлення ОСОБА_3 ОСОБА_2 , або зміну імені ОСОБА_3 на ОСОБА_1 , відсутні. Таким чином, у зв`язку з відсутністю в актовому записі від 02.04.1967 № 15 відомостей про батька, заявник не має можливості документально підтвердити факт наявності родинних відносин між ним та ОСОБА_2 , та як наслідок не може отримати свідоцтво про право на спадщину. У зв`язку з викладеним ОСОБА_1 вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 грудня 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин відмовлено.

Рішення суду мотивоване тим, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження факту родинних відносин між ним та ОСОБА_2 .

Не погодившись із вказаним рішенням, його в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду оскаржив ОСОБА_1 , просив рішення місцевого суду скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення заявлених вимог у повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, неправильне застосування норм матеріального та процесуального права.

Відзиву на апеляційнускаргу в порядку, передбаченому ст. 360 ЦПК України, до суду апеляційної інстанції не надходило.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Розпорядженням Верховного Суду від 25.03.2022 року №14/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду - Полтавському апеляційному суду.

Протоколом розподілу судової справи між суддями Полтавського апеляційного суду від 17 червня 2022 року визначено склад колегії суддів: Головуючий суддя (суддя-доповідач) Кузнєцова О.Ю. судді: Карпушин Г.Л., Хіль Л.М.

Ухвалами Полтавського апеляційного суду від 23 червня 2022 року дану цивільну справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду.

Заслухавши доповідь судді доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивілього судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторонни посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення місцевого суду не відповідає вказаним вимогам.

Як встановлено місцевим судом та вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 16.10.2020 виконавчим комітетом Журавненської сільської ради Літинського району Вінницької області, актовий запис № 33 (а.с. 17).

Відповідно до копії дубліката заповіту, посвідченого секретарем виконкому Журавненської сільської ради 04.03.2008, зареєстрованого в реєстрі за № 478, справжність підпису на якому засвідчено секретарем виконавчого комітету Журавненської сільської ради Літинського району Вінницької області 20 жовтня 2020 року та зареєстровано в реєстрі за № 146, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він матиме право за законом, останній заповідає своєму синові ОСОБА_1 , 1967 р.н. (а.с. 18).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина та згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 28.10.2020 № 62249923 у Літинській державній нотаріальній конторі зареєстровано спадкову справу ОСОБА_2 за № 66657265 (номер у нотаріуса: 383-2020) (а.с. 19).

Згідно з копією довідки від 14.04.2021 № 326/02-14, виданої Літинською державною нотаріальною конторою Вінницької області, ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 14).

28.10.2020 ОСОБА_1 звернувся із заявою до Літинської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2 (а.с. 58).

Відповідно до Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 28.10.2020 № 62249923 спадкова справа ОСОБА_2 зареєстрована в Літинській державній нотаріальній конторі за № 383-2020 (спадкова справа № 66657265).

Встановлено, що 16.04.1950 мати заявника ОСОБА_5 зареєструвала шлюб із ОСОБА_6 у виконавчому комітеті Журавненської сільської ради Літинського району Вінницької області, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 13.04.2021 № (а.с. 64).

На письмовий запит Літинської державної нотаріальної контори від 13.04.2021 № 315/02-14 повідомлено, що в Літинському районному відділі Державної реєстрації актів цивільного стану Центрального-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) в архіві міститься актовий запис про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Актовий запис від 02.04.1967 № 15 по Журавненській сільській раді Хмільницького району Вінницької області складений за заявою ОСОБА_2 . При цьому відомості про батька не заповнені, а зазначено, що по заяві матері ім`я записано ОСОБА_4 (а.с. 65 зв.сторона - 66).

14.02.1968 мати заявника ОСОБА_5 зареєструвала шлюб із ОСОБА_2 про що в книзі реєстрації актів про одруження 14 лютого 1968 року зроблено запис за № 4, що підтверджується свідоцтвом про одруження НОМЕР_2 , виданим повторно відділом запису актів цивільного стану Літинської районної державної адміністрації Вінницької області 19.12.1997 (а.с. 13).

Відповідно до листа Новобаварського районного у м. Харкові відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) від 04.06.2021 заявнику на його заяву було повідомлено, що згідно проведеної перевірки Літинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області актовий запис про народження за 1967 рік на громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 в архіві відсутній (а.с. 31).

Згідно відповіді завідувача Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 14 квітня 2021 року № 325/02-14 підстави для зазначення у свідоцтві про право на спадщину за заповітом родинних відносин відсутні у зв`язку з тим, що не підтверджений факт, що спадкодавець є батьком ОСОБА_1 (а.с. 66 зворотня сторона-77).

Відмовляючи у задоволенні заявлених вимог, місцевий суд прийшов до висновку про відсутність підстав для встановлення факту родинних відносин між заявником ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Колегія суддів з даним висновком місцевого суду не погоджується з наступних підстав.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Верховний Суд у постанові від 26 січня 2022 року у справі № 282/976/20, провадження № 61-6131св21, зазначив, що «факти, які підлягають встановленню судом, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян…»

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтереси інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право.

Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що справи про спадкування розглядаються за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права його обов`язки інших осіб та за наявності інших осіб і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутись в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Звертаючись до суду з заявою ОСОБА_1 вказав, що встановлення факту родинних відносин із ОСОБА_2 йому потрібно для реалізації спадкових прав, оскільки він є єдиним спадкоємцем майна після смерті ОСОБА_2 .

Відповідно до положень частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 77, частин першої, п`ятої та шостої статті 81 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19) зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним.

Як встановлено, актовий запис про народження ОСОБА_1 в архівних установах відсутній.

Однак, згідно витягу з погосподарської книги № 15 Журавської сільської ради за 1974-1976 р.р. від 14.04.2021 № 188-02/23-05 головою домогосподарства в АДРЕСА_1 , особовий рахунок: 728, є ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , її чоловіком є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , а заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є сином (а.с.20-21).

Окрім того, на момент народження заявника, а саме 1967 рік, порядок реєстрації народження регулювався Кодексом законів про сім`ю, опіку, шлюб і акти громадянського стану УРСР від 30 травня 1926 року, в редакції Указу Президії ВР УРСР від 15 вересня 1945 року (далі - КЗпСОШіАГС УРСР).

Відповідно до ст. 2 КЗпСОШіАГС УРСР при реєстрації в органах запису актів громадянського стану народження дитини від матері, яка не перебуває в зареєстрованому шлюбі, дитина записується на прізвище матері з присвоєнням їй по батькові за вказівкою матері.

В разі вступу матері в зареєстрований шлюб з особою, від якої вона раніше народила дитину і яка визнає себе батьком дитини, дитина прирівнюється в усіх відношеннях до дітей, які народилися в зареєстрованому шлюбі, і їй присвоюється по батькові за ім`ям батька і, з обопільної згоди батьків, прізвище батька.

Визнання батьківства ОСОБА_2 щодо ОСОБА_1 , підтверджується його особистою заявою, яка міститься в актовому записі від 02.04.1967 № 15 зробленого Журавенською сільською радою Хмільницького району Вінницької області.

Таким чином, відповідно до норми ст. 2 КЗпСОШіАГС УРСР ОСОБА_1 , було прирівняно до дитини, яка народилася у зареєстрованому шлюбі, і було присвоєно прізвище « ОСОБА_8 ».

Як вбачається з частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Отже, виходячи з вищенаведеного, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення вимог ОСОБА_1 , тому доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, а рішення місцевого суду підлягає скасуванню та ухвалення нового судового рішення про задоволення заявлених ОСОБА_1 вимог.

Керуючись ст. ст. 367, 374 ч. 1 п. 2, 376, 382, 383, 384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 грудня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: О.Ю. Кузнєцова

Судді : Г.Л. Карпушин

Л.М. Хіль