Справа №: 486/882/21 Провадження № 2/486/62/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2022 року м. Южноукраїнськ

Южноукраїнський міський суд Миколаївської області

у складі: головуючого судді Далматової Г.А.,

при секретарі Деменко К.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Незалежності 19» про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,

учасники справи: позивач ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , відповідач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Незалежності 19», представник відповідача Гайдаржий А.В. в режимі відеоконференції

В С Т А Н О В И В:

31 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся із позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Незалежності 19» (далі - ОСББ «Незалежності 19»), в якому просить зобов`язати відповідача здійснити заміну вікна на третьому поверсі першого під`їзду житлового будинку АДРЕСА_1 на інше вікно з кватиркою та стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 20000 гривень та судові витрати.

Позивач ОСОБА_1 , а також його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

В судове засідання з`явився представник відповідача ОСОБА_3 .

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Частиною третьою статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Вказані правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19 (провадження № 61-15254св20), від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18 (провадження № 61-2329св20), від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19).

Позов позивачем подано у травні 2021 року, тобто більше одного року.

Позивач починаючи з травня 2022 року взагалі не отримує повістки за адресою, зазначеною у позовній заяві та повідомленою в судовому засіданні, хоча з цього часу по справі було призначено 6 судових засідань.

Представник позивача 10 серпня 2022 року надіслала на адресу суду заяву про відкладення розгляду справи, що призначена на 10 серпня 2022 року на іншу дату, у зв`язку із зайнятістю у кримінальних провадженнях в Арбузинському районному суді Миколаївської області. 09 вересня 2022 року представник позивача надіслала на адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи, що призначена на 12 вересня 2022 року в зв`язку із щорічною відпусткою. 04 жовтня 2022 року на адресу суду представник позивача надіслала клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із зайнятістю у судових засіданнях у Арбузинському районному суді Миколаївської області. Разом з тим, доказів зазначеного суду надано не було.

Представник позивача, який є адвокатом, і отримує всі судові повістки електронною поштою, не надсилала заяви про розгляд справи за її із ОСОБА_1 відсутності. Їй, внаслідок здійснення професійної адвокатської діяльності, відомо право на розгляд справи у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи, що призначена на 10 серпня 2022 року, на 12 вересня 2022 року та на 04 жовтня 2022 року свідчать про те, що представник позивача була належним чином повідомлена про зазначені судові засідання.

Частиною 1 статті 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальна права та обов`язки.

Частиною п`ятою статті 130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 та його представнику достеменно відомо про розгляд цивільної справи, але ОСОБА_1 ухиляється від отримання судових повісток та явки до суду.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У справі «Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За викладеного, враховуючи тривалість провадження у справі, процесуальну поведінку позивача та його представника, яка будучи належним чином обізнаною про час та місце розгляду справи, не забезпечила свою участь у судових засіданнях 10 серпня 2022 року та 04 жовтня 2022 року, надавши перевагу іншій справі, не надавши доказів обґрунтованості поважності неявки, 12 вересня 2022 року не надавши доказів обґрунтованості поважності неявки, в зв`язку з неодноразовими неявками позивача ОСОБА_1 та його представника в судові засідання, позовна заява ОСОБА_1 до ОСББ «Незалежності 19» про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 223, 257, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Незалежності 19» про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Южноукраїнського міського суду Г.А. Далматова