Справа №:755/9013/22
Провадження №: 2-з/755/159/22
"22" вересня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючої судді - Слободянюк А.В.,
за участю секретаря - Бовкун М.В.,
розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви,
до Дніпровського районного суду м. Києва до подачі позовної заяви надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення доказів шляхом витребування з Десятої київської державної нотаріальної контори завіреної копії спадкової справи з копією заповіту її матері ОСОБА_2 від 07.09.2011 року.
В заяві посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді однокімнатної квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . Як спадкоємець першої черги, в травні 2022 року, вона звернулась із заявою до Десятої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини померлої матері. Проте, державний нотаріус Сабодаш О.В., яка оформлювала її заяву, повідомила заявницю, що існує заповіт її померлої матері на іншу особу, але ім`я особи, на яку був оформлений заповіт нотаріус відмовилась повідомити, посилаючись на нотаріальну таємницю. Після письмового звернення до завідуючого нотаріальної контори, в серпні 2022 року ОСОБА_1 отримала відповідь про те, що 07.09.2011 року її мати оформила завіт на все майно невідомій заявниці особі, а також те, що заповіт оформлював приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Н.В. за реєстраційним номером № 3753. Вважає, що складений матір`ю заповіт є незаконним і підлягає визнання недійсним у судовому порядку, оскільки на момент його підписання матері заявника було вже 75 років та вона перебувала у дуже хворому стані. Вказані документи необхідні заявниці для звернення до суду із позовом до особи, на яку був виданий заповіт.
В зв`язку з викладеним просить заяву задовольнити.
Заявник у судовому засіданні вимоги заяви про забезпечення доказів підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що після смерті матері звернулась до державного нотаріуса з метою отримання спадщини квартири АДРЕСА_2 , однак їй було відмовлено, оскільки її матір ОСОБА_2 склала заповіт не невідому заявниці особу. При тому, повідомила, що не знає на користь кого мати могла скласти заповіт, а нотаріус також відмовила у наданні інформації про спадкоємця за заповітом.
Суд, дослідивши подану заяву та письмові докази надані в її обґрунтування, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм процесуального права, дійшов висновку про наявність підстав для її задоволення.
Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Положеннями ч.2 ст. 116 ЦПК України встановлено, що способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
За змістом ст. 116 ЦПК України суд забезпечує докази за наявності однієї із умов - якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.
Заява про забезпечення доказів має відповідати ст. 117 ЦПК України, зокрема, в заяві про забезпечення доказів має бути зазначено докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні, обґрунтування необхідності забезпечення доказів, спосіб, у який заявник просить суд забезпечити докази, у разі необхідності - особу, у якої знаходяться докази.
Згідно з ч. 11 ст. 118 ЦПК України ухвала про забезпечення доказів є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.
З аналізу наведених законодавчих норм слідує, що забезпечення доказів - це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмету доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому, а також запобігти утрудненню чи неможливості подання відповідних доказів у подальшому. Щодо останнього, то такий ризик повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах, і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів.
Предметом розгляду майбутньої справи, як вказує заявниця, є визнання заповіту недійсним. Разом з тим, судом встановлено, що відповідно до листа державного нотаріуса Десятої київської державної нотаріальної контори О.В. Сабадаш за вих. № 1931/02-14 від 03.08.2022 року померла особа ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений 07.09.2011 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Боднар Н.В. за реєстраційним номером 3753, на користь особи, відомості про яку державний нотаріус не надав, вказавши лише, що заповіт складений не на користь заявниці ОСОБА_1 . Також державний нотаріус у листі повідомила, що заявниця, як спадкоємець першої черги після померлої матері, має право на обов`язкову частку у спадщині, оскільки є непрацездатною через пенсійний вік.
Отже, у зв`язку з неможливістю отримання витребовуваних документів та з огляду на предмет майбутнього спору, витребування копії спадкової справи є співмірним майбутнім позовним вимогам.
Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні повинно бути зазначено, який доказ вимагається; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття заходів та (або) причин неможливості самостійного отримання цього доказу.
Інформація щодо кола спадкоємців за заповітом після померлої матері заявниці, яка є у наявності у державної нотаріальної контори, є нотаріальною таємницею (ч. 1 ст. 8 ЗУ «нотаріат»). Нотаріальною таємницею, зокрема, є сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо..
Таким чином, судом встановлено, що заява містить документальне обґрунтування та наявність реальних фактичних обставин, які свідчать про загрозу утруднення чи неможливості подання в подальшому відповідних доказів.
Суд враховує, що оскільки інформація про заповіт, коло спадкоємців та обсяг спадкового майна, яка стала відомою нотаріусу, є нотаріальною таємницею, а встановлення особи спадкоємця за заповітом є необхідною інформацію для встановлення особи відповідача для вирішення майбутньої справи по суті позовних вимог, з огляду на складнощі з її отриманням, оскільки запитувані докази не були надані на письмовий запит і зазначена інформація може бути надана на вимогу суду, в зв`язку з чим заява в підлягає задоволенню.
Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
З огляду на викладені в заяві про забезпечення доказів обставини та надані на підтвердження їх докази, враховуючи, що заявницею обґрунтована необхідність забезпечення доказів, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_3 про забезпечення доказів про витребування копії спадкової справи з Десятої київської державної нотаріальної контори підлягає задоволенню з метою забезпечення об`єктивності та повноти розгляду справи.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 116-118, 260, 261, 354 ЦПК України,-
Заяву ОСОБА_1 про забезпечення доказів до подання позовної заяви - задовольнити.
Витребувати у Десятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Ухвала про забезпечення доказів є виконавчим документом та виконується негайно.

Оскарження ухвали про забезпечення доказів не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає розгляду справи.

Інформація про заявника: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , код РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. Слободянюк