Справа № 484/2020/21
Провадження № 2/484/61/22
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

29.09.2022 року Первомайський міськрайонний суд Миколаївської області

у складі: головуючого - судді Літвіненко Т.Я.

секретар судового засідання - Шаповалова В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Первомайську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання заповіту удаваним та встановлення його нікчемності

ВСТАНОВИВ:

28.05.2021 року до суду надійшов позов ОСОБА_1 , в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання заповіту удаваним та встановлення його нікчемності.

Ухвалою суду від 04.06.2021 року відкрито провадження по вищевказаній справі, визначено слухати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 01.07.2021р. на 09.30год.

24.06.2021р. до суду надійшов відзив представника відповідача, ОСОБА_4 , на дану позовну заяву.

01.07.2021р. надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про перенесення судового засідання у зв`язку із необхідністю написання та подання позивачем відповіді на відзив. У зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 09.09.2021р. на 09.30год.

06.07.2021 року представником позивача, ОСОБА_5 , надано до суду відповідь на відзив.

08.09.2021 року до суду надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про перенесення судового засідання у зв`язку із перебуванням у відпустці, у зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 12.10.2021р. на 10.00год.

12.10.2021 року до суду надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншій цивільній справі та представленням інтересів ОСОБА_6 , у зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 04.11.2021р. на 11.00год.

03.11.2021 року представником позивача, ОСОБА_5 , повторно надано до суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншій цивільній справі та представленням інтересів ОСОБА_6 , у зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 18.11.2021р. на 11.00год.

18.11.2021 року до суду надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про перенесення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншій цивільній справі та представленням інтересів ТОВ «Єгор І К», у зв`язку з чим, підготовче засідання було відкладено на 14.12.2021р. на 13.00год.

При цьому, жодних доказів на підтвердження того, що ОСОБА_5 дійсно приймала участь під час розгляду судової справи 04.11.2021р. в якості представника ТОВ «Єгор І К» не надано, в переліку сторін спору вона відсутня.

14.12.2021 року представником позивача, ОСОБА_5 , надано до суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку із хворобою та поганим самопочуттям, однак, будь яких доказів на підтвердження цього остання не надала.

Підготовче судове засідання в черговий раз було відкладено на 11.01.2022р. на 08.30год. та роз`яснено ОСОБА_5 право на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Представник відповідача, ОСОБА_4 , в підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив підготовче засідання провести без його участі та призначити справу до судового розгляду.

11.01.2022 року до суду повторно надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про перенесення судового засідання у зв`язку із хворобою та поганим самопочуттям, однак, будь яких доказів на підтвердження цього остання не надала.

Тобто, на підставі клопотань представника позивача, ОСОБА_5 , підготовче засідання у вищевказаній справі було відкладено сім разів. При цьому, остання, тричі не з`явилась в підготовче засідання без поважних причин.

Ухвалою суду від 11.01.2022 року закрито підготовче провадження по справі за позовом ОСОБА_1 , в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання заповіту удаваним та встановлення його нікчемності та призначено справу до судового розгляду на 10.02.2022р. на 11.30год.

Під час судового розгляду 10.02.2022, в якому представник позивача ОСОБА_5 вперше брала участь в режимі відео конференції, були задоволені клопотання останньої про витребування документів у справі та виклик свідків, які проживають у Первомайському районі Миколаївської області, розгляд справи відкладений на 02.03.2022р. на 10.00год.

02.03.2022р. судове засідання було відкладено за клопотанням представника позивача, ОСОБА_5 , яка в телефонному режимі повідомила, що через запровадження воєнного стану в Україні не може бути присутньою в судовому засіданні.

В подальшому, 04.05.2022р., 02.06.2022р., 27.06.2022р., 12.07.2022р. та 17.08.2022р., судові засідання були відкладені за клопотаннями представника позивача, ОСОБА_5 , яка повідомила, що не може бути присутньою в судовому засіданні, оскільки перебуває за межами України. Крім того, мотивуючи клопотання про відкладення розгляду справи, представник позивача вказала, що їй не відома доля свідків у справі, у зв`язку з чим, судове засідання було відкладено на 13.09.2022р. на 08.30год.

13.09.2022 до суду, в черговий раз, надійшло клопотання представника позивача, ОСОБА_5 , про відкладення розгляду справи, в якому остання вказала, що не може бути присутньою в судовому засіданні через те, що перебуває за межами України, їй не відома доля свідків у справі, отже вона не може забезпечити їх явку до суду.

При цьому, жодних доказів на підтвердження поважності неявки в засідання ОСОБА_5 не надала.

Ухвалою суду від 13.09.2022 року відкладено розгляд справи за позовом ОСОБА_7 до ОСОБА_3 , про визнання заповіту удаваним та встановлення його нікчемності на 29.09.2022р. на 11.00год. та роз`яснено, що у разі повторної неявки позивача, представника позивача в судове засідання суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

29.09.2022р. представник позивача, ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилась, причини неявки невідомі. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Позивач та його законний представник до суду також не з`явились, будь - яких заяв та клопотань суду не надали. Причини неявки не відомі.

Більш того, позивач та його законний представник жодного разу не з`являлися до суду ні під час підготовчого засідання ні під час судового розгляду.

Представник відповідача, ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просив судове засідання провести без його участі та участі відповідача і відмовити в задоволенні позову.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов наступного.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року за №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан. Указами Президента України від 14 березня 2022 року за №133/2022, від 18 квітня 2022 року за №259/2022 та від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовжено строк дії воєнного стану в Україні, в тому числі, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Таким чином, Указами Президента України воєнний стан введено на всій території України.

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено, що воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (стаття 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Частинами першою-третьою статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Рада суддів України в пункті 1 Рішення №9 від 24 лютого 2022 року звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 240 ЦПК України).

При цьому, судом також враховується те, що якщо представник позивача не може взяти участь в судовому засіданні, вона може подати заяву про розгляд справи за її відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Крім того, згідно вимог ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у приміщенні іншого суду, який зазначається учасником справи у відповідному клопотанні, або під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) з використанням власних технічних засобів.

Згідно ст. 91 ЦПК України виклик свідків здійснюється судом.

Вищевикладене вказує на те, що перебування представника позивача за межами України та необізнаність про долю свідків у справі не є поважними причинами неявки представника позивача в судове засідання.

Також,зі змісту ст. 223 ЦПК України вбачається, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, зокрема: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Зі змісту ст. 44 ЦПК України вбачається, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що представник позивача ОСОБА_5 зловживає своїм процесуальним правом на перенесення судового засідання, що призводить до затягування судового процесу та порушення процесуальних строків, визначених чинним законодавством, що є неприпустимим.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Таким чином, залишення позову без розгляду не позбавляє позивача можливості повторно звернутись до суду за захистом своїх прав.

На підставі вище викладеного, суд вважає за необхідне вказану позовну заяву залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 259, 260, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про визнання заповіту удаваним та встановлення його нікчемності залишити без розгляду.

Роз`яснити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з моменту її підписання суддею (суддями).

Відповідно до п. 14 Перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147-VIII від 3 жовтня 2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

СУДДЯ: Т.Я. Літвіненко