Справа № 709/1425/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2022 року смт Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Романової О.Г.,

за участі секретаря судового засідання Данілової О.С.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Чорнобаївська селищна рада (орган опіки і піклування), про надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька, -

в с т а н о в и в:

В провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом представника позивача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Чорнобаївська селищна рада (орган опіки і піклування), про надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька.

Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 07 червня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на

30 червня 2022 року на 08:30 год.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід залишити без розгляду за наступних підстав.

Так, у судове засідання, призначене на 30 червня 2022 року на 08:30 год. позивач та її представник не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання, у зв`язку з чим судове засідання було відкладено на 17 серпня 2022 року на 09:00 год. Підставою для відкладення судового засідання представник позивача ОСОБА_2 вказує введення військового стану.

Проте, суд звертає увагу на те, що із аналогічними клопотаннями представник звертався під час підготовчого провадження у даній справі у підготовчі засідання, призначені на 16 березня 2022 року, 11 квітня 2022 року, 10 травня 2022 року, а тому визнає причину неявку представника позивача у судове засідання, призначене на 30 червня 2022 року не поважною.

Вподальшому, розгляд справи неодноразово відкладався, зокрема на 17 серпня

2022 року, 13 вересня 2022 року та 04 жовтня 2022 року, про що представник позивача

ОСОБА_2 повідомлявся належним чином (шляхом направлення SMS-повісток на номер телефону, вказаний у позовній заяві).

Згідно із ч.ч. 3, 6 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду.

Керуючись вищевикладеним, суд визнає, що представник позивача ОСОБА_2 про дати, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Тому, суд вважає неявки представника позивача ОСОБА_2 у судові засідання 30 червня 2022 року, 17 серпня 2022 року, 13 вересня 2022 року та 04 жовтня 2022 року без поважних причин.

Згідно із ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Між тим, статтями 223, 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.

Відповідно до ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13.

Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.

Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогоюстатті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Враховуючи викладене, а також, зважаючи на розумні строки розгляду справ, суд вважає за доцільне залишити позов без розгляду, оскільки, позивач та його представник повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 44, 121, 131, 223, 257 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Цивільну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Чорнобаївська селищна рада (орган опіки і піклування), про надання дозволу на виїзд дитини за кордон без згоди батька - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Суддя О.Г. Романова