22.09.2022 Справа № 363/706/22
РІШЕННЯ

Іменем України

22 вересня 2022 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області в складі головуючого - судді Свєтушкіної Д.А., при секретарі судових засідань Андрєєвій О.А., за участю позивача ОСОБА_1 , відповідача Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород в порядку спрощеного позовного провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про стягнення суми завданих збитків,-

ВСТАНОВИВ:

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що відповідно до договору підряду від 22.08.2018 року, укладеного між ним та відповідачем, останній зобов`язався виготовити та змонтувати бетонний декоративний паркан для огорожі його земельної ділянки по АДРЕСА_1 . Паркан було виготовлено та змонтовано, а договір виконано 22.09.2018 року. Після виконання договору відповідач надав 80 місяців гарантії на якість виконаних робіт (п. 3 договору), починаючи з 22.09.2018 року. В червні 2019 року він виявив, що більше десятка плит паркану потріскалися. Він повідомив відповідача по телефону про руйнування плит та просив їх замінити. Відповідач обіцяв приїхати та впевнитися, що брак має місце. Декілька разів упродовж року визначав день і час свого приїзду, але так і не з`явився, і кожного разу на якісь суттєві для нього причини, що унеможливлюють приїзд. Аналогічна поведінка відповідача мала місце і в 2020 році, незважаючи на те, що кількість тріснувших плит збільшилося до 49 плит. Наприкінці квітня 2021 року відповідач все ж таки з`явився для вирішення питання заміни бракованих тріснувших плит. Відповідач оглянув паркан та запевнив позивача, що 30 плит він замінить, а решту відремонтує із застосуванням «нової технології». Роботи були призначені на наступні 2-3 дні, при цьому відповідач попросив позивача забезпечити присутність власника сусідньої земельної ділянки, що межує з його, для можливості знаходження на ній робітників, які будуть виконувати відповідні роботи по монтажу-демонтажу плит паркану. В той же час він домовився із сусідом про його присутність та можливість перебувати робітників відповідача на сусідній земельній ділянці для зручності виконання робіт. Але відповідач не з`явився до сьогоднішнього часу, мотивуючи різноманітними, надуманими причинами, та ухиляючись від відповідальності. На теперішній час кількість тріснувши плит паркану -70 штук. Потріскані плити виготовлені фактично без ар матованої сітки, лише по периметру плити закладена проволока діамантом 4 мм. Така ж доля і інших плит. Виготовлені та встановлені Відповідачем плити паркану не підлягають ні ремонту, ні використанню в подальшому, оскільки вони розтріскуються та випадають з пазів опорних стовпів. За таких обставин, йому необхідно замінити 200 плит паркану на якісні. На підставі викладеного, позивач звернувся до суду та просив стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду у розмірі 46 300,00 грн., яка складається з: вартість виготовлення плит у розмірі 29 000,00 грн.; вартість монтажу плит на його земельній ділянці у розмірі 6 500,00 грн.; мінімальна вартість демонтажу неякісних плит, їх погрузка вантажниками та вивезення автомобілем на сміттєзвалище у розмірі 10 800,00 грн.

Ухвалою суду від 16 лютого 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити з наведених у позові підстав.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що умови договору виконав повному обсязі. Плити виготовив належної якості на надав їх позивачу. Монтаж плит здійснювали інші працівники, з якими він співпрацює. Роботи по договору підряду були прийняті Позивачем та оплачені в повному обсязі. Своєї вини в тому, що деякі плити у заборі тріснули не вбачає, оскільки його робота за договором була виконана якісно. Можливо такі наслідки сталися з причини того, що за забором не доглядали, не розклинювали.

Заслухавши позивача, відповідача, дослідивши надані сторонами документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку.

Судом встановлено, 22.08.2018 року між ОСОБА_3 та ФОП ОСОБА_2 було укладено договір підряду, відповідно до умов якого Замовник доручає, а Виконавець зобов`язується надати у власність замовника матеріали, а також виконати роботи, а саме: виготовлення і монтаж бетонного декоративного паркану. Згідно кошторису (п. 2.4 договору).

Відповідно до п. 2.3 договору, строки виконання робіт: початок: 22.08.2018 року закінчення: 22.09.2018 року. Доставка матеріалів відбувається автомобільним транспортом по домовленістю сторін.

Щодо гарантії і відповідальності, розділ 3 Договору передбачав наступне:

Претензії по якості виконаних робіт приймаються Виконавцем на протязі 80 місяців з 22.09.2018 року. Виконавець не несе відповідальність за механічні пошкодження, які виникли при стихійних лихах чи по вині третіх осіб.

В судовому засіданні сторонами не заперечувався той факт, що позивач прийняв роботу відповідача 22 вересня 2018 року та повністю оплатив його роботу відповідно до умов зазначеного договору підряду.

З акту обстеження від 11.10.2021 року складеного старостою Лебедівського старостинського округу депутатом Пірнівської сільської ради Київської області вбачається, що майже в кожному прольоті паркану садиби по АДРЕСА_1 є тріснувши секції. Тріщини проходять поперек секції зверху вниз. В тріснувши місцях - секції прогинаються і вільно рухаються. Загальна кількість тріснувши секцій 70 штук.

З метою досудового врегулювання спору позивачем на адресу відповідача була направлена претензія від 24.11.2021 року з вимогою добровільно замінити всі 200 штук бетонних плит, або відшкодувати суму завданих збитків спричинену неналежним виконанням умов Договору підряду та у зв`язку з порушенням норм чинного законодавства - вимог ЦК України яким врегульовано порядок та умови виконання договорів будівельного підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом ч. 1 ст. 639 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно із ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладеним у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (ч. 1 ст. 638 ЦК України).

Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Параграфом 1 Глави ЦК України унормовано загальні положення про підряд.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням іншої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк, або за згодою замовника, - достроково (частина перша статті 854 ЦК України).

Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а у разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.

Згідно із статтею 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості.

Статтею 853 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов`язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Таким чином, саме на замовника покладено обов`язок прийняти виконані роботи та в разі наявності невідповідності роботи певним якісним і кількісним параметрам негайно заявити про це, в протилежному випадку, позбавляє його права надалі посилатися на їх наявність.

Матеріалами справи встановлено, що обсяг виконаних робіт погоджений сторонами та їх вартість повністю оплачена позивачем. Таким чином, умови договору підряду сторони виконали повністю і зауважень одна до одної з цього приводу у них не було.

Згідно із статтею 859 ЦК України якщо договором або законом передбачено надання підрядником замовникові гарантії якості роботи, підрядник зобов`язаний передати замовникові результат роботи, який має відповідати вимогам статті 857 цього Кодексу протягом усього гарантійного строку. Гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду.

Розділ 3 «Гарантії і відповідальність» підписаного сторонами договору підряду передбачає, що претензії виконаних робіт приймаються Виконавцем на протязі 80 місяців з 22.09.2018 року. однак із зауваженням, що виконавець не несе відповідальність за механічні пошкодження, які виникли при стихійних лихах чи по вині третіх осіб.

Крім того, відповідно до п. 3ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати:

- безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк;

- відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги);

- безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи;

- відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи;

- реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору.

Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.

Статтею 22 ЦК України визначено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 623 ЦК України, розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, повинен бути реальним та доведеним позивачем.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Суд не приймає до уваги долучений акт обстеження депутата Пірнівської сільської ради, оскільки він не є належним доказом на підтвердження обставин викладених позивачем у позові, складений особою, що не є фахівцем у відповідній галузі.

Позивачем у поданій позовній заяві порушується питання про стягнення з відповідача на його користь збитків у розмірі 46300, 00 гривень завданих у зв`язку із неякісним виготовленням та монтажем продукції, а саме бетонних плит для паркану. Однак позивачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості виявлення зазначених позивачем недоліків під час приймання виконаної роботи та того, що виявлене псування забору, виникло з причин неякісної роботи відповідача, відповідно до умов договору, та виправлення зазначених недоліків можливе лише шляхом демонтування та заміни всього забору. Відповідно до ч.4 ст. 853 ЦК України клопотання про призначення експертизи на визначення недоліків виконаної роботи, їх причин та неможливості виявлення зазначених позивачем недоліків під час приймання виконаної роботи сторонами суду заявлено не було.

При викладених обставинах, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд дійшов висновку, що позивач не надав достатні, належні та допустимі докази на підтвердження неправомірної поведінки відповідача при виконанні договору підряду, що мала виявитися у невиконанні належним чином робіт, не доведено також і фактичних обставин заподіяння збитків на заявлену до відшкодування суму, відповідно, і відсутній причинно-наслідковий зв`язок між збитками та поведінкою відповідача, тобто, під час розгляду справи позивачем не доведено, а судом не встановлено наявність повного складу цивільного правопорушення, що свідчить про відсутність підстав для покладення на відповідача відповідальності з відшкодування збитків у заявленому розмірі.

Враховуючи вищевикладене, заявлений позов не підлягає задоволенню.

В силу вимог ст. 141 ЦПК України у разі відмови позивачу у задоволенні його позову, останній не має права на компенсацію за рахунок відповідача будь-яких судових витрат, пов`язаних із розглядом цієї справи судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_2 про стягнення завданих збитків - відмовити.

Повне судове рішення складено 27 вересня 2022 року

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Фізична особа - підприємець ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса місцезнаходження: АДРЕСА_3 ., адреса проживання: АДРЕСА_4 .

Суддя Д.А. Свєтушкіна