Справа № 216/3700/21
Провадження № 2/216/890/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 вересня 2022 року місто Кривий Ріг
Дніпропетровської області
Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Онопченка Ю.В.,
за участю:секретаря судового засідання Авшаряна С.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визначення часток у спільній сумісній власності, -
23 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності.
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 28 грудня 1994 року приватизували квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , після чого, у встановленому законом порядку зареєстрували на неї право власності. Однак, на момент приватизації за вищевказаною адресою не був зареєстрований ще один син позивача ОСОБА_5 , та не приймав участі у приватизації. Наразі позивач має намір подарувати свою частку квартири ОСОБА_5 , однак нотаріус відмовив їй у здійсненні такої нотаріальної дії через невизначеність часток у спільній власності на квартиру. При зверненні до своїх членів сім`ї з вимогою укладення договору про поділ майна, що є спільній сумісній власності, лише ОСОБА_4 погодився на це, та надав позивачу нотаріальну довіреність на укладення відповідного договору, інші члени сім`ї відмовилися, тому позивач змушена звернутися до суду за захистом свого права.
Позивач у судове засідання не з`явилася, її представник ОСОБА_6 надала суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачі, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у судове засідання не з`явилися, про час, день та місце слухання справи повідомлялися належним чином.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в заочному порядку, позов підлягає задоволенню.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва № НОМЕР_1 на право власності на житло від 28.12.1994, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради народних депутатів, належить на праві спільної сумісної власності квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Загальна площа квартири становить 80,06 кв.м, житлова площа 48,4 кв.м, що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 12.03.2018 (а.с.7-8).
Ордер на житлове приміщення № 513 серії Н від 28.09.1990 виданий виконавчим комітетом Центрально-Міської районної ради народних депутатів м. Кривого Рогу ОСОБА_1 з сім`єю з п`яти чоловік, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ,на право заняття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.9).
Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Усі суб`єкти права власності є рівними перед законом (ч. 2 ст. 318 ЦК України).
Частиною 1 статті 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.
Відповідно до статті 370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом.
У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.
Правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування та розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом.
ОСОБА_4 надав довіреність ОСОБА_1 на продаж належної йому на праві спільної часткової власності 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.12).
07 червня 2021 року позивач зверталася до відповідачів з пропозицією щодо виділу часток у спільній сумісній власності спірної квартири (а.с.13).
Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу.
Згідно статті 364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.
Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою.
Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання.
Таким чином, виділ у натурі частки із майна, що є об`єктом спільної часткової власності, може мати місце лише у випадку, якщо частка, яка підлягає виділу, після цього не втратить своїх властивостей і основного призначення.
Постановою Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 визначено, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.
Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно.
Враховуючи те, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, квартира за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві приватної спільної сумісної власності чотирьом особам, набута учасниками спільної власності в порядку приватизації, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, а тому суд вважає за можливе визначити по 1/4 частці за кожним з них.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 183, 316, 364, 365, 368 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 12, 13, 264-265, 268, 280-282 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , про визначення часток у спільній сумісній власності задовольнити.
Визначити розмір часток у спільній сумісній власності на квартиру АДРЕСА_2 по 1/4 за кожним із співвласників, а саме: за ОСОБА_1 1/4 частки, за ОСОБА_2 1/4 частки, за ОСОБА_3 1/4 частки, за ОСОБА_4 1/4 частки.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено позивачем до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:

- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

- відповідач: ОСОБА_2 ,ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

- відповідач: ОСОБА_3 ,реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;

- третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Суддя Ю.В.Онопченко