КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Волошин В.О.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

29 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мережко М.В., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Державної казначейської служби України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 серпня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди завданої діями органу державної влади,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 05 серпня 2022 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції Державна казначейська служба України подалаапеляційну скаргу, при цьому не сплативши судовий збір.

У своїй скарзі апелянт також заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з таких підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року передбачено, що відповідно до ст. 8 Закону № 3674-VI та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У своєму клопотанні про відстрочення сплати судового збору апелянт зазначає, що є бюджетною установою, не має змоги сплатити судовий збір, процедура сплати судового збору займає тривалий час у зв`язку з необхідністю погодження та виплати коштів. Посилається також на введення в Україні воєнного стану. При цьому, доказів на підтвердження його скрутного матеріального становища чи наявності інших обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, апелянт суду не надав. Не додано до апеляційної скарги також доказів, що апелянт вчиняв будь-які дії, спрямовані на виконання ним обов`язку щодо сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на судове рішення. Суд також звертає увагу, що апелянт не звільнений від сплати судового збору в силу закону.

Отже, вказане клопотання не може бути задоволене судом, оскільки є необґрунтованим.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначив у грошовому вимірі. Такий висновок узгоджується із позицією Верховного суду, викладеною у постановах: від 30 вересня 2020 року у справі №489/5632/18, від 20 лютого 2020 року 585/1399/16-ц та від 28 листопада 2018 року у справі 761/11472/15-ц.

Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції, чинній на час подання позову до суду першої інстанції, за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір, що підлягає сплаті за подання вказаної апеляційної скарги становить 1488,60 (2481 * 0,4 * 150%) грн.

Сплата судового збору повинна бути здійснена за реквізитами: призначення платежу: судовий збір за подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду, рахунок отримувача: UA0026010, код отримувача за , код класифікації доходів бюджету: 22030101, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО (код банку отримувача) 899998.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі. У випадках коли, особа звільняється від судового збору, до Київського апеляційного суду слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Оскільки апеляційна скарга Державної казначейської служби України не оплачена судовим збором, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Відмовити Державній казначейській службі України у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору та звільнення від його сплати.

Апеляційну скаргу Державної казначейської служби України на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 05 серпня 2022 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали. В іншому випадку апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду М.В. Мережко