Ужгородський міськрайонний суд
У Х В А Л А

26 серпня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді ? Бенца К.К.,

при секретарі судового засідання ? Майор Ю.В.

за участю представника позивача Пацкан І.І.

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває цивільна справа № 308/10317/19 за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

28 квітня 2022 року та 24 травня 2022 року через канцелярію суду надійшли заяви від представника позивача про зменшення розміру позовних вимог, в якій просив суд: стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість у розмірі 23622,24 грн за кредитним договором № б/н від 20.08.2014 року, з яких: 17495,64 заборгованість за тілом кредиту; 6126,60 заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК, а також понесені позивачем судові витрати.

Представник позивача Пацкан І.І. ? в судовому засіданні заяву про зменшення позовних вимог підтримав та просив її задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 та предсттавник в судовому засіданні заперечували проти прийняття заяви про зменшення позовних вимог.

Суд, дослідивши заяву представника позивача, заслухавши позицію відповідача, матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Статтею 279 ЦПК України встановлено, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин.

Аналіз зазначеної норми передбачає, що позивач має право подати клопотання про збільшення або зменшення розміру позовних вимог не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи перше судове засідання проведено 11.12.2020 року,а відтак представником позивача при зверненні до суду із заявою про зменшення позовних вимог не дотримано приписи п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України.

Суд звертає увагу на те, що позовна вимога - це прохання позивача до суду, яке наводиться у резолютивній (прохальній) частині позовної заяви. Позовні вимоги відповідають предмету позову.

Збільшення чи зменшення розміру позовних вимог - це їх кількісна, а не якісна зміна, яка може бути викликана уточненням розрахунку ціни позову, частковим виконання спірного зобов`язання відповідачем, тактичними міркуваннями. Наприклад, позивач може збільшити суму відшкодування, заробітної плати за час вимушеного прогулу, зменшити суму стягнення у зв`язку з частковим погашенням боргу. Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Позов в цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, яка складається з вимоги процесуального характеру (відкрити провадження по справі) і вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право).

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості.

Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.

Зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову, проте одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога. При цьому одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Судом встановлено, що 09.09.2019 року представник позивача звернувся з первісним позовом до ОСОБА_1 у якому просив суд:

- стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість у розмірі 27155,96 грн за кредитним договором № б/н від 20.08.2014 року, з яких: 12186,73 грн. заборгованість за тілом кредита; 5345,67 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита; 0,00 грн. заборгованість за нарахованими відсотками; 7104,23 грн. нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 750,00 грн. нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 1269,33 грн. штраф (процентна складова).

- стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» судові витрати у розмірі 1921, 00 грн.

Представник позивача подав до суду заяву про зменшення розміру позовних вимог у яких просив суд:

- стягнути з відповідача ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість у розмірі 23622,24 грн за кредитним договором № б/н від 20.08.2014 року, з яких: 17495,64 заборгованість за тілом кредиту; 6126,60 заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК, а також понесені позивачем судові витрати.

Водночас, в заяві про зменшення позовних вимог позивачем заявлено додаткову нову позовну вимогу про стягнення з відповідача 6126,60 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК.

Зменшення розміру позовних вимог - це їх кількісна, а не якісна зміна, а позивач зменшуючи розмір позовних вимог також фактично пред`явив нову додаткову позовну вимогу в частині стягнення з відповідача 6126,60 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК.

Наведене свідчить про те, що позивачем шляхом зменшення розміру позовних вимог одночасно пред`явлено нову додаткову позовну вимогу в частині стягнення з відповідача 6126,60 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК, що є неприпустимим.

Таким чином, у даному випадку у суду є всі підстави вважати заявлені позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 6126,60 грн. заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК, такими, що заявлені всупереч приписам ЦПК України.

Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви з додатковими вимогами відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про зменшення позовних вимог, яка подана представником позивача, оскільки за такою заявою заявляється вимога, яка є новою, що не є за своїм змістом зменшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

Крім того, аналізуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне наголосити, що заява про зменшення позовних вимог в частині зміни предмету позову не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову і її слід розглядати як новий позов з новими позовними вимогами, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.49,256-258 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про зменшення розміру позовних вимог по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, повернувши її позивачу та роз`яснивши право на звернення до суду з новим позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Дата складання повного тексту ухвали - 01.09.2022 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду К.К. Бенца