СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-зз/759/11/22
ун. № 203/1724/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - П`ятничук І.В.,

при секретарі - Марус А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , що діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , що діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.03.2018 року в порядку забезпечення позову, накладено арешт на нерухоме майно, а саме на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 01, у вигляді заборони провадити будь-які дії щодо відчуження даного нерухомого майна.

09.02.2021 року до суду надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову в якій він просив скасувати заходи забезпечення позову, передбачені ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.03.2018 року та зняти арешт з вказаної квартири.

Клопотання обґрунтоване тим, що постановою Київського апеляційного суду від 26.01.2021 року рішення Святошинського районного суду м. Києва від 24.04.2019 року у справі № 203/1724/17 закрито провадження у даній справі, однак не вирішено питання про скасування арешту з квартири відповідача, в зв`язку з чим відповідач обмежений в своїх правах стосовно користування належної йому квартири, на яку було накладено арешт, а тому представник відповідача звернувся до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлялись належним чином.

Відповідно до положень чинного ЦПК України, неявка сторін не перешкоджає розгляду даного питання.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного.

Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року у цивільній справі № 203/1724/17 позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , що діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів, в задоволенні позову було відмовлено.

Додатковим рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 24 липня 2019 року вирішено питання про розподіл судових витрат, яким в задоволенні вимог ОСОБА_2 про стягнення суми судового збору, відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Святошинського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення про часткове задоволення позову, стягнуто з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 111364,12 грн - 3 % річних, 117 891,27 грн - інфляційних втрат, а всього 129225,39 грн., у задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 30 вересня 2020 року касаційні скарги ОСОБА_3 , який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 та адвоката Бурби Ю. М. як представника ОСОБА_3 задоволено частково, постанову Київського апеляційного суду від 28 листопада 2019 року скасовано, а справу передав на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 26 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Святошинського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року скасовано, провадження у даній справі закрито.

Постановою Верховного Суду від 8 грудня 2021 року у задоволенні клопотання адвоката Бурби Ю. М. як представника ОСОБА_3 про закриття касаційного провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Святошинського районного суду м. Києва від 24 квітня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 26 січня 2021 року відмовлено, касаційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, постанову Київського апеляційного суду від 26 січня 2021 року в частині позовних вимог ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення інфляційних втрат та 3 % річних в період часу з 8 липня 2015 року до 12 грудня 2016 року, а також у частині стягнення відсотків за безпідставне користування грошовими коштами скасовано, а справу в цій частині направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, в іншій частині постанову Київського апеляційного суду від 26 січня 2021 року залишено без змін.

Постановою Київського апеляційного суду від 30.06.2022 року у справі № 203/1724/17, апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Святошинського районного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа - ОСОБА_5 про стягнення інфляційних втрат та 3 % річних в період з 8 липня 2015 року до 12 грудня 2016 року, а також у частині стягнення відсотків за безпідставне користування грошовими коштами в період з жовтня 2009 року до грудня 2016 року скасовано та ухвалити в цій частині нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити частково, стягнуто з ОСОБА_3 , який діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , на користь ОСОБА_2 інфляційні втрати та три проценти річних від простроченої суми боргу у розмірі 181 304,80 грн за період з 8 липня 2015 року по 12 грудня 2016 року у загальному розмірі 32 128,22 грн., у задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_2 відмовлено.

Стаття 149 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Стаття 150 ЦПК України визначає види забезпечення позову, зокрема позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно положень ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. Відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Таким чином, враховуючи, що на даний час постанова Київського апеляційного суду від 30.06.2022 року відповідачем в добровільному порядку не виконано, суд вважає, що на даний час відсутні підстави для скасування заходів забезпечення позову, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 158, 259 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , що діє в інтересах недієздатного ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення грошових коштів - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Суддя: І.В. П`ятничук