Справа № 624/480/22
№ провадження 2/624/146/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2022 року Кегичівський районний суд Харківської області в складі: головуючого - судді Крапівки Т.В., за участю секретаря Лебідь Л.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Кегичівка, Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу зареєстрованого 11.03.2021 Кегичівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №10.

Позовна заява обгрунтована тим, що позивач перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя з відповідачем не склалось, не зійшлись характерами. Сторони проживають окремо, спілкуються виключно з приводу дитини. Подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки сторони цього не бажають. Строк на примирення просить не надавати. Спору щодо майна не мають. Дитина після розірвання шлюбу проживатиме з батьком. Прізвище на дошлюбне змінювати не бажає. Судові витрати залишає за собою. Спір про розподіл сумісного майна відсутній.

Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 29 серпня 2022 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Сторонам наданий час для подання заяв по суті.

Сторони, належним чином повідомлені про розгляд справи, в судове засідання не з`явились.

Позивач подала заяву в якій повідомила, що на задоволенні позовних вимог наполягає та просить їх задовольнити, дитина після розірвання шлюбу буде проживати з батьком, питання щодо сплати аліментів вирішуватимуть в добровільному порядку, спору про розподіл сумісного майна не мають. Строк на примирення просить не надавати, прізвище на дошлюбне змінювати не бажає, справу просить розглянути без її участі.

Відповідач подав заяву, згідно з якою проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить їх задовольнити. Дитина після розірвання шлюбу буде проживати з ним. Щодо сплати аліментів на утримання дитини будуть вирішувати у добровільному порядку. Спору про розподіл сумісного майна не мають, строк на примирення просить не надавати, а справу розглянути за його відсутності.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову з наступних підстав.

Так, матеріалами справи встановлено, що сім`я розпалася повністю, не може бути збережена і позовні вимоги підлягають задоволенню.

Встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 11.03.2021 у Кегичівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 11.03.2021 Кегичівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №10. Від шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сторони погодили, що дитина проживатиме з батьком. Сумісне життя сторін не склалося, через різні склади характерів. На цей час проживають окремо, спільне господарство не ведуть, подружні стосунки не підтримують, за таких обставин подальше збереження шлюбу є недоцільним.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі змістом ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Як вбачається зі змісту ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Судом достовірно встановлено, що сторони створити міцної сім`ї за час спільного проживання не змогли, внаслідок чого шлюб фактично розпався, подружні стосунки припинилися.

У відповідності до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007 року встановлено, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей».

Як вбачається з матеріалів справи сторони на даний час шлюбні відносини не підтримують та відновлювати не збираються, а тому подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, в зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки зберегти їх сім`ю на майбутнє неможливо, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам.

Спору про розподіл майна, що є спільною власністю на даний час немає.

Сторони погодили, що дитина після розірвання шлюбу проживатиме з батьком.

Статтею 113 Сімейного кодексу передбачено, що особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач заявила про залишення їй прізвища отриманого при реєстрації шлюбу, що відповідає положенню закону, а тому після розірвання шлюбу позивачу залишається прізвище « ОСОБА_1 ».

Про розподіл судових витрат позивачем не заявлено.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 4, 12, 76, 78, 81, 82, 95, 141, 263-268, 279, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд

в и р і ш и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженкою смт. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцем с. Коханівка, Кегичівського району, Харківської області, зареєстрований 11 березня 2021 року Кегичівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), актовий запис №10.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_1 залишити прізвище « ОСОБА_1 ».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції - Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка смт. Кегичівка, Кегичівського району, Харківської області, громадянка України, паспорт № НОМЕР_2 виданий 28.04.2021, орган, що видав 6341, ІПН НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець с. Коханівка, Кегичівського району, Харківської області, громадянин України, паспорт серії НОМЕР_4 виданий Кегичівським РС ГУДМС України в Харківській області 23.11.2013, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 .

Суддя Т.В. Крапівка