У Х В А Л А

Справа № 932/1046/21

Провадження№ 2/932/1931/22

12 вересня 2022 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська в особі судді Куцевола В.В., розглянувши заяву позивача про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди.

12.09.2022 року позивач подав до канцелярії суду заяву про відвід судді Куцевола В.В., яку обґрунтував тим, що діяльність головуючого у справі, а також діяльність та рішення в інших справах з участю позивача, зокрема те, що він дахує злочинну діяльність колег - ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 . Окрім цього, позивач зазначає висловлювання на адресу головуючого судді, які містять нецензурну лексику, та вважає, що головуючий не може представляти державу та ухвалювати її іменем рішення.

Згідно з вимогами ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Оскільки заява надійшла пізніше ніж за три робочі дні до судового засідання, вона підлягає розгляду судом, що розглядає справу.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 03.02.2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до держави Україна в особі судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Демидової О.С. та ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди.

Ухвалою суду від 04.02.2021 року позовні вимоги ОСОБА_1 до держави Україна в особі судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Демидової О.С. та ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди роз`єднано, виділено вимоги про відшкодування завданої немайнової шкоди, пред`явлені до ДТЕК «Дніпровські електромережі», у самостійне провадження.

Ухвалою суду від 05.02.2021 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди.

Ухвалою суду від 15.04.2021 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід судді.

Ухвалою суду від 26.05.2021 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про відвід судді.

Вивчивши заяву про відвід та матеріали цивільної справи, суд приходить до висновку про залишення її без розгляду з наступних підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У заяві про відвід головуючому судді позивач використовує нецензурну лексику, лайливо характеризує головуючого.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання позивачем нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті).

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 7 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21, від 8 липня 2021 року у справі № 9901/235/20 (пункт 22)), зазначала, що суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик. Наявність такої характеристики є достатньою для того, щоби суд застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див., ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Окрім цього, заява про відвід головуючому не містить жодних підстав для відводу визначених у ст. 36 ЦПК України.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов висновку про необхідність звернути увагу позивача на приписи статі 44 ЦПК України та наголосити на тому, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч.3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За вказаних обставин, суд вважає дії позивача виявом неповаги до суду, тому подання такої заяви є зловживанням процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 39-40, 44, 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про відвід судді у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ДТЕК «Дніпровські електромережі» про відшкодування завданої немайнової шкоди - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя В.В. Куцевол