УХВАЛА

28 вересня 2022 року м. Кропивницький

справа № 390/446/22

провадження № 22-ц/4809/784/22

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),

судді Головань А.М., Письменний О.А.,

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 17 травня 2022 року у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до сільського голови Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області Мудрак Прасковії Петрівни, старости с. Покровське ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 17 травня 2022 року відмовлено у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до сільського голови Первозванівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області Мудрак Прасковії Петрівни, старости с. Покровське ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії; роз`яснено позивачу право звернення з заявленими позовними вимогами у порядку адміністративного судочинства до адміністративного суду.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ОСОБА_1 оскаржила його в апеляційному порядку.

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 23 червня 2022 року апеляційну скаргуОСОБА_1 залишено без руху; запропоновано скаржниці у встановлений в ухвалі строк надати до суду апеляційної інстанції: обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції; виправлену апеляційну скаргу з необхідною кількістю її копій (примірників), у якій зазначити передбачену законом інформацію про особу, яка подає апеляційну скаргу, а також про інших учасників справи; у випадку викладення заяви про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження окремим від апеляційної скарги документом, - копії (примірники) такої заяви для інших учасників справи; докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 496,20 грн або оформлене у відповідності до вимог законодавства клопотання на підставі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та належні докази на підтвердження відповідних доводів скаржниці. Стороні роз`яснено, що у разі невиконання у встановлений строк вимог щодо подання заяви або ж у випадку, коли вказані у заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними, скаржниці буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження, а у разі невиконання у встановлений строк вимог щодо усунення недоліків апеляційної скарги, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржниці.

Тобто, застосувавши положення ст.ст. 185, 357 ЦПК України, апеляційним судом було забезпечено можливість скаржниці у встановлений судом строк усунути недоліки апеляційної скарги, а також навести обґрунтовані причини пропуску строку на апеляційне оскарження, щоб така скарга вважалась поданою у день її первинного подання та була прийнята судом апеляційної інстанції до розгляду.

27 червня 2022 року з супровідним листом Кропивницького апеляційного суду копія ухвали від 23 червня 2022 року направлена на поштову адресу ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_1 , яка нею особисто зазначена у позовній заяві та у апеляційній скарзі як адреса місця проживання позивача (а.с.30).

Разом з тим, 02 серпня 2022 року копія ухвали від 23 червня 2022 року про залишення апеляційної скарги без руху повернулась на адресу суду без вручення адресату, а причиною невручення зазначено: «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 34-35).

Відповідно до ст.ст. 55, 129 Конституції України кожному гарантується право на судовий захист. Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення є однією із засад судочинства, яка застосовується з дотриманням принципу верховенства права, змагальності, рівності всіх учасників перед законом і судом, розумності строків розгляду справи.

У Рішенні від 13 червня 2019 року № 4-рн/2019 Конституційний Суд України вказав, що забезпечення права на апеляційний перегляд справи, передбаченого п. 8 ч. 2 ст. 129 Конституції України, слід розуміти як гарантоване особі право на перегляд її справи в цілому судом апеляційної інстанції; забезпечення права на апеляційний перегляд справи - одна з конституційних засад судочинства спрямоване на гарантування ефективного судового захисту прав і свобод людини і громадянина з одночасним дотриманням конституційних приписів щодо розумних строків розгляду справи, незалежності судді, обов`язковості судового рішення тощо.

Враховуючи наведене, з метою забезпечення дотримання положень Основного Закону щодо гарантій права особи на апеляційне оскарження судового рішення суду першої інстанції, 08 серпня 2022 року апеляційним судом повторно направлено на поштову адресу скаржниці копію ухвали суду апеляційної інстанції від 23 червня 2022 року про залишення її апеляційної скарги без руху (а.с.33).

Однак, 14 вересня 2022 року зазначене поштове відправлення було знову повернуто до суду без вручення адресату із зазначенням причини невручення: «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 34-35).

Порядок вручення судових рішень унормовано у ст. 272 ЦПК України, яка передбачає, зокрема, наступне.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Судові рішення відповідно до цієї статті вручаються шляхом надсилання (видачі) відповідній особі копії (тексту) повного або скороченого судового рішення, що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

У випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

На виконання зазначених вимог процесуального закону, за відсутності у позовній заяві та у апеляційній скарзі інформації про наявність у ОСОБА_1 офіційної електронної адреси, апеляційним судом копія ухвали від 23 червня 2022 року двічі поспіль направлялась на зазначену самою ж скаржницею поштову адресу.

При цьому, апеляційним судом взято до уваги також, що за змістом доданих ОСОБА_1 до свого позову заяв, адресованих старості села Покровське та голові Первозванівської сільської ради, скаржниця наполягає на направленні їй кореспонденції саме за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 6-11).

Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

За таких обставин факт неотримання скаржницею поштової кореспонденції, якою апеляційний суд з додержанням вимог процесуального закону та за належною адресою надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто має виключно суб`єктивний характер.

Апеляційний суд зазначає, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) , постановах Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б, від 04 березня 2021 року у справі № 910/6835/20, від 27 липня 2022 року у справі № 908/3468/13).

Колегія суддів також зважає на те, що усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному Законом (ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Ухвала Кропивницького апеляційного суду від 23 червня 2022 року у даній справі була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 28 червня 2022 року.

У контексті можливості реалізації апелянтом своїх процесуальних прав суд звертається до рішень ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України», від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2007 року у справі «Трух проти України», за якими сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (рішення ЄСПЛ «Богонос проти Росії» від 05 лютого 2004 року).

Відповідно, з метою своєчасного усунення недоліків апеляційної скарги, скаржниця не була позбавлена об`єктивної можливості дізнатися зміст ухвали апеляційного суду та зрештою проявити розумну обачність та уважність щодо руху поданої нею апеляційної скарги, скориставшись для цього відкритим безоплатним цілодобовим доступом до Єдиного державного реєстру судових рішень.

Подібні правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 25 червня 2018 року у справі № 904/9904/17, від 13 січня 2020 року у справі № 910/22873/17, від 06 березня 2020 року у справі № 5019/592/12, від 04 березня 2021 року у справі № 910/6835/20.

За змістом ч. 3 ст. 2, ч. 1 ст. 44 ЦПК України на учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Право на апеляційне оскарження не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

Таким чином, беручи до уваги викладене, колегія суддів дійшла висновку, що з причин, які залежали від власного волевиявлення скаржниці, ОСОБА_1 не наведено обставин, які об`єктивно перешкоджали реалізації нею права на апеляційне оскарження у встановлений законом строк та не усунуто недоліків апеляційної скарги.

Частинами 3, 4 ст. 357 ЦПК України визначено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

За п. 4 ч. 1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19, процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в судочинстві виникнуть порушення прав учасників процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Так, усунення певних недоліків скарги, не пов`язаних з дотриманням процесуальних строків, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги однаково виключає можливість відкриття апеляційного провадження за такою скаргою.

На підставі викладеного, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюОСОБА_1 необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 354, 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 и на ухвалу Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 17 травня 2022 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді А. М. Головань

О. А. Письменний