Справа № 444/1353/22
Провадження № 2/444/644/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Ясиновський Р. Б.

секретар судового засідання Реміцька І.П.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Жовква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рава-Руська державна нотаріальна контора Львівської області, про визначення додаткового строку для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Мотивує свої позовні вимоги наступним. Вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мама ОСОБА_2 , яка до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок та земельні ділянки. Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався.

Вказує, що її батько ОСОБА_3 , який був чоловіком ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Її брат ОСОБА_4 (син ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ) помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Інших спадкоємців, передбачених цивільним законодавством України, немає.

Вона не проживала та не була зареєстрована на час смерті з батьком, матір`ю та братом. Позивач вважала, що її брат ОСОБА_4 оформив свої спадкові права після смерті матері ОСОБА_2 .

Стверджує, що вона невідкладно розпочала збір документів, щоб прийняти спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_2 та звернулась в Рава-Руську ДНК із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , але нотаріусом їйбуло повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і для визначення додаткового строку їй необхідно звернутися до суду.

Вказує, що згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не проживала та не була зареєстрована з матір`ю до дня її смерті та вважала,що спадщину після смерті матері прийняв брат.

Вказує, що весь час допомагала батькам, похорон батьків та брата був проведений за її рахунок.

Вважає, що вимога про визначення їй додаткового строку для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини є обґрунтованою. Просить позов задоволити.

Позивачка ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача, Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак з Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника, позов визнають.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Рава-Руської державної нотаріальної контори Львівської області, в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином, однак від неї на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи у її відсутності. Проти задоволення позову не заперечує.

Суд приходить до висновку про можливість розгляду справи без участі позивачки, представника відповідача, представника третьої особи, які не з`явилися в підготовче судове засідання, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце проведення такого, зважаючи на подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності.

Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 3 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Так як відповідач визнає позовні вимоги, суд вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно з ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Рубіжне Луганської області, що стверджується копією паспорта громадянина України серія НОМЕР_1 , виданого Сокальським РВ УМВС України у Львівській області 21 серпня 1998 року на її ім`я.

Позивачка змінила своє дошлюбне прізвище ОСОБА_5 на ОСОБА_6 у зв`язку із реєстрацією 18.09.1993 шлюбу із ОСОБА_7 , що стверджується копією свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_2 , виданого 18 вересня 1993 року.

Батьками позивачки є ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , що стверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_3 , виданого 06 квітня 1967 року.

Мама позивачки ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 у віці 86 років в селі Потелич Жовківського району Львівської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_4 , виданого 03 жовтня 2019 року виконавчим комітетом Потелицької сільської ради Жовківського району Львівської області.

Батько позивачки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 77 років в селі Потелич Жовківського району Львівської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_5 , виданого 24 жовтня 2008 року Потелицькою сільською радою Жовківського району Львівської області.

Брат позивачки ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 у віці 61 року в м. Жовква Львівської області, що стверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_6 , виданого 03 вересня 2020 року виконавчим комітетом Потелицької сільської ради Жовківського району Львівської області.

ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована в АДРЕСА_1 , що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 21.06.2022.

Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок та земельні ділянки, що стверджено копіями правовстановлюючих документів.

Заповіти від імені ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Потелицькому старостинському окрузі Львівського району Львівської області, не посвідчувалися, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 21.06.2022.

Згідно копії інформаційної довідки із Спадкового реєстру відомості про реєстрацію заповіту від імені ОСОБА_2 відсутні.

Заповіти від імені ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , у Потелицькому старостинському окрузі Львівського району Львівської області, не посвідчувалися, що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 28.06.2022.

ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 28.06.2022.

ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , постійно проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 разом із своєю матір`ю ОСОБА_2 до дня її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , що стверджується копією довідки виконавчого комітету Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області від 28.06.2022.

Позивачка ОСОБА_1 не проживала та не була зареєстрована на час смерті з батьком, матір`ю та братом, що підтверджується копією паспорта громадянина України на її ім`я. Позивач вважала, що брат ОСОБА_4 оформив свої спадкові права після смерті матері ОСОБА_2 .

Позивач звернулась в ДНК із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , де їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 таповідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно копії інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Згідно п.п. 1, 2 п. 66 «Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (Постанова КМ України від 25 грудня 2015 р. № 1127) для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу. Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності - спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи.

Так як земельні ділянки, житловий будинок належить матері, ОСОБА_2 , то враховуючи вимоги п.п.1,2 п. 66 вищевказаного порядку, позивачка має вступити в спадщину після смерті спадкодавця, а саме: ОСОБА_2 .

Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 24 постанови передбачено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Відповідно до постанови Верховного Суду України № 565/1145/17 від 26 червня 2019 року, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року у справі № 681/203/17-ц передбачено, що пропущений позивачами строк для подання заяви про прийняття спадщини може бути визнано незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Суд враховує доводи позивачки про поважність причин пропуску нею строку для подання зави в нотаріальну контору, де вона зазначає, що вважає пропуск строку для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не проживала та не була зареєстрована з матір`ю, батьком та братом до дня їх смерті тавважала, що спадщину після смерті матері прийняв брат.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний звязок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду є всі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Визначення позивачці ОСОБА_1 додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини не буде порушувати прав інших осіб.

Керуючись ст. ст. 23, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_1 , виданий Сокальським РВ УМВС України у Львівській області 21.08.1998 року, РНОКПП НОМЕР_7 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ясиновський Р. Б.