Справа № 354/345/18
Провадження № 2/354/81/22
У Х В А Л А

19 вересня 2022 року м. Яремче

Яремчанський міський суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Ваврійчук Т.Л.

за участю секретаря судового засідання Старунчак Н.М.

представника відповідачів за первісним позовом

та позивача за зустрічним позовом адвоката Гуменюка Б.С.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Яремче цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, скасування свідоцтва про право власності та визнання права власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору підряду з будівництва від 20.04.2007 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 17 квітня 2018 року звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 у якому просила скасувати право власності відповідача на нежитлову будівлю (кафе) АДРЕСА_1 ; житловий будинок(котедж) АДРЕСА_2 ; Ѕ частку житлового будинку АДРЕСА_3 та визнати за нею право власності на вказане нерухоме майно.

Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 18 квітня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.

05 травня 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про визнання недійсним договору підряду з будівництва від 20 квітня 2007 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_4

25 травня 2018 року ОСОБА_1 подала заяву про збільшення позовних вимог відповідно до якої доповнила первісні вимоги додатковою вимогою про визнання за нею права власності на все рухоме майно(меблі, побутова техніка та інше), яке знаходиться у нежитловій будівлі (кафе) АДРЕСА_1 ; житловому будинку(котедж) АДРЕСА_2 ; незавершеному будівництвом житловому будинку АДРЕСА_3 .

12 червня 2018 року від позивача ОСОБА_1 надійшла заява про призначення у даній справі будівельно-технічної експертизи на вирішення якої просила поставити наступні питання: який відсоток готовності незавершеного будівництвом житлового будинку по АДРЕСА_3 та визначити дійсну вартість даного майна; яка ринкова вартість нерухомого майна, що є предметом спору у справі. Проведення даної експертизи просила доручити судовому експерту Худаку М.Я.

Ухвалою суду від 12 червня 2018 року зустрічний позов прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження із первісним позовом.

Протокольною ухвалою суду від 12 червня 2018 року представнику позивача за первісним позовом надано строк для уточнення поданого клопотання про призначення експертизи.

23 липня 2018 року від позивача за первісним позовом ОСОБА_1 надійшла повторна заява про призначення у даній справі будівельно-технічної експертизи на вирішення якої додатково просила поставити запитання: яка ринкова вартість всього рухомого майна, що знаходиться у нежитловій будівлі (кафе) АДРЕСА_1 ; житловому будинку(котедж) АДРЕСА_2 ; незавершеному будівництвом житловому будинку АДРЕСА_3 . В обґрунтування даного клопотання зазначено, що необхідність проведення експертизи зумовлена необхідністю визначити розмір судового збору, що підлягав до сплати на момент пред`явлення позову та подання заяви про збільшення позовних вимог, а також необхідно встановити відсоток готовності спірного незавершеного будівництвом житлового будинку.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 квітня 2019 року у зв`язку із закінченням повноважень попереднього складу суду(закінчення терміну відрядження судді Іванова А.П.) дану справу було передано у провадження судді Польської М.В., якою 06 травня 2019 року постановлено ухвалу про прийняття справи до провадження та призначено у ній підготовче судове засідання.

26 червня 2019 року від позивача за первісним позовом надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог відповідно до якої ОСОБА_1 доповнила раніше заявлені позовні вимоги новою вимогою про встановлення юридичного факту, що позивачем спільно із її чоловіком ОСОБА_5 за власні кошти на земельній ділянці площею 0,2300 га кадастровий номер :13:008:0042, що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 та належить відповідачу ОСОБА_2 збудовано нежитлову будівлю(кафе) номер АДРЕСА_1 ; житловий будинок(котедж) АДРЕСА_2 та здійснено реконструкцію(перебудову) житлового будинку АДРЕСА_3 , а також за власні кошти придбано все рухоме майно(меблі, побутова техніка та інше), яке знаходиться у вказаних приміщеннях. Окрім цього позивачем замінено раніше заявлену вимогу про скасування права власності відповідача на спірне майно вимогою про скасування свідоцтва про право власності серії НОМЕР_1 від 01.03.2010 року про реєстрацію за ОСОБА_6 права власності на нежитлову будівлю (кафе), що знаходиться за адресою АДРЕСА_3 ; скасування свідоцтва про право власності серії НОМЕР_2 від 07.08.2008 року про реєстрацію за ОСОБА_6 права власності на житловий будинок(котедж) АДРЕСА_2 .

До вказаної заяви про збільшення розміру позовних вимог долучено квитанцію про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.

Протокольною ухвалою суду від 01 липня 2019 року подану позивачем за первісним позовом заяву про збільшення позовних вимог прийнято до розгляду.

Ухвалою суду від 24 лютого 2020 року до участі у вказаній справі в якості співвідповідача залучено ОСОБА_3 .

У зв`язку із закінченням повноважень попереднього складу суду(закінчення терміну відрядження судді Польської М.В.) вказану справу ухвалою від 17 вересня 2020 року прийнято до провадження суддею Ваврійчук Т.Л. та призначено у ній підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 29 червня 2021 року провадження у даній цивільній справі в частині зустрічних позовних вимог до ОСОБА_4 -закрито у зв`язку зі смертю відповідача.

Також 29 червня 2021 року судом постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, що надійшла до суду 26.06.2019 року, процесуальне рішення за результатами розгляду якої попереднім складом суду ухвалене не було.

У вказаному судовому засіданні представник позивача за первісним позовом адвокат Оліградський М.В. також вказав на те, що попереднім складом суду не було вирішене питання про призначення у даній справі за клопотанням позивача ОСОБА_1 будівельно-технічної експертизи у даній справі, яке підтримується стороною позивача, однак розгляд даного клопотання не був проведений судом у зв`язку із тим, що представник позивача за первісним позовом наполягав на виклику у судове засідання відповідача ОСОБА_2 .

Наступні судові засідання у даній справі були відкладені за клопотанням учасників справи.

У судове засідання, призначене на 19 вересня 2022 року представник позивача за первісним позовом не прибув. Клопотання про відкладення розгляду справи та доказів щодо поважності причин своєї неявки не подав.

Відповідно до ч.1 ст.198, ч.1 ст.223 ЦПК України неявка учасників справи (представника) не перешкоджає проведенню підготовчого провадження.

У відповідності до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Кодексом.

Частиною першою ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляду справи у судовому засіданні в межах встановленого цим кодексом строку у випадках: 1) неявка у судове засідання учасника справи щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про прочини неявки, які судом визнано поважними.

В свою чергу сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, утриматися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За таких обставин, зважаючи на те, що представник позивача за первісним позовом був належним чином повідомлений про дату, час і місце призначеного засідання суду, а його неявка не перешкоджає проведенню підготовчого провадження, враховуючи те, що зазначена справа тривалий період часу перебуває на стадії підготовчого провадження та сторони мали можливість у повній мірі реалізувати усі свої процесуальні права, з протокольною ухвалою суду постановлено провести розгляд клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи у відсутності представника позивача ОСОБА_1 .

Представник відповідачів за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвокат Гуменюк Б.С. у підготовчому судовому засіданні просив у задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити посилаючись на його необґрунтованість та відсутність підстав для призначення експертизи. Вказав, що у позивача за первісним позовом було достатньо часу для того, щоб подати до суду докази щодо оцінки вартості нерухомого майна, що є предметом спору у даній справі. У клопотанні ОСОБА_1 не обґрунтовано у чому полягає необхідність визначення у межах даного спору ступеня готовності незавершеного будівництвом житлового будинку АДРЕСА_3 . Що стосується вимоги про визначення вартості рухомого майна, що знаходиться у спірних приміщеннях, то ОСОБА_1 у заяві про збільшення позовних вимог не наведено перелік даного майна, а також вказане питання не підлягає дослідженню під час проведення будівельно-технічної експертизи. Щодо заявлених вимог про встановлення факту, що має юридичне значення, то у такій категорії справ будівельно-технічні експертизи не призначаються.

Заслухавши думку представника відповідачів за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом адвоката Гуменюка Б.С., дослідивши матеріали справи, проаналізувавши заявлене клопотання про призначення експертизи та його мотиви, суд вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1,3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Аналогічна норма закріплена у ч.1 ст.81 ЦПК України.

Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

На суд покладено обов`язок сприяти всебічному і повному з`ясуванню обставин справи, здійсненню особами, які беруть участь у справі, їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Вимоги до висновку експерта визначені у статті 102 ЦПК України. Зокрема, - частиною 2 цієї статті передбачено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до частин 1,3 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

За приписами ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити:1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Отже, за загальним правилом судова експертиза призначається лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі та у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» №8 від 30.05.1997 року вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з`ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду (зокрема щодо

вини, неосудності чи недієздатності особи тощо).

У даному випадку позивачем за первісним позовом заявлено клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи з метою визначення вартості спірного рухомого та нерухомого майна для сплати судового збору.

Статтею 185 ЦПК України визначено, що суддя перевіряє позовну заяву на додержання вимог викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно приписів ч.2 ст.176 ЦПК України у разі якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

В силу ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви

без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Із матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду із вказаним позовом ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 704,80 грн. та посилаючись на скрутне матеріальне становище просила визначити попередній розмір судового збору з наступним стягненням недоплаченого судового збору та відстрочити їй сплату судового збору до ухвалення рішення у справі.

При відкритті провадження у справі судом було перевірено позовну заяву на відповідність вимогам чинного цивільного процесуального законодавства та не встановлено підстав для залишення позову без руху, в тому числі з підстав несплати судового збору чи сплати його у меншому розмірі, аніж встановлено законом.

У подальшому судом було прийнято до розгляду подані позивачем за первісним позовом заяви про збільшення розміру позовних вимог до яких долучено квитанцію про сплату судового збору бір у розмірі 768,40 грн.

В ході підготовчого провадження позивач за первісним позовом не скористалась своїм правом надати суду оцінку вартості спірного майна чи висновок експерта, складений на її замовлення.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

За таких обставин, ознайомившись із наданими сторонами доказами та проаналізувавши характер спірних правовідносин, виходячи із предмета спору та обставин, які підлягають доказуванню у ході судового розгляду, дослідивши зміст заявленого клопотання про призначення експертизи та питання, які позивач просить поставити на вирішення перед експертом, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки відсутність відомостей щодо дійсної вартості спірного майна не є перешкодою для розгляду заявленого позову, призначення у даній справі експертизи не є обов`язковим, у матеріалах справи зібрано достатньо доказів для розгляду її по суті, а питання щодо вартості рухомого майна не підлягає дослідженню у ході проведення судової будівельно-технічної експертизи.

На підставі наведеного, керуючись ст. 12, 77, 102-104, 126, 127, 258-261 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні клопотання позивача за первісним позовом ОСОБА_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі №354/345/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення, скасування свідоцтва про право власності та визнання права власності та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання недійсним договору підряду з будівництва від 20.04.2007 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає, заперечення щодо неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала суду складена 26 вересня 2022 року.

Головуючий суддя: Т. Л. Ваврійчук