Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/306/22
Провадження № 2/382/368/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

14 вересня 2022 року м. Яготин

Яготинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Нарольського М. М.,

при секретарі Жуковій Л. Д.,

за участю представника позивача Павленка С. В. (в режимі відеоконференцзв`язку),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу № 382/306/22 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» в особі представника адвоката Павленка Сергія Валерійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Розпорядженням Голови Верховного Суду від 08.03.2022 р. № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Деснянського районного суду м. Чернігова та Новозаводського районного суду м. Чернігова на Яготинський районний суд Київської області.

27.04.2022 року до Яготинського районного суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення 69 974,39 грн заборгованості за наданим кредитом відповідно до договору про надання банківських послуг.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 04.05.2022 р. № 27/0/9-22 «Про відновлення територіальної підсудності судових справ судів Чернігівської області» відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ураховуючи наявність належних умов здійснення правосуддя судами Чернігівської області з 05.05.2022 р. відновлено їх територіальну підсудність.

Разом з тим відповідно до пункту 2 цього розпорядження, судам, яким відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 08 березня 2022 року № 2/0/9-22 визначено територіальну підсудність справ судів, указаних у пункті 1 цього розпорядження, необхідно забезпечити розгляд справ (проваджень), які надійшли на розгляд до 04 травня 2022 року включно.

Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що в жовтні 2017 року Акціонерне товариство «Універсал банк» (далі Банк) запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Позивач вказує, що умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал банк», опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням URL: https://www.monobank.ua/terms?&file=umovy-2019-08-23.pdf. Витяг з Умов та Тарифи за карткою додаються до позову.

28.08.2019 року ОСОБА_2 звернулась до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 28.08.2019 року. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву Відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають Договір та зобов`язується виконувати його умови. Окрім того, в Анкеті зазначено наступне: "6. Прошу вважати наведений зразок мого власноручного підпису або його аналоги (у тому числі мій електронний /електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті мені в Банку. Я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключом, яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення моїх дій згідно з Договором. Також я визнаю, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або Банком з використанням електронного/ електронного цифрового підпису. 11. Усе листування щодо цього Договору прошу здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов Договору". На підставі укладеного Договору 28.08.2019 року відповідачка отримала кредит у розмірі 34 700 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка.

Крім цього, відповідачка використала кредитний ліміт в розмірі 34 700 грн за мінусом 263,57 грн та додатково отримала «Кредит готівкою», який зараховано позивачем на рахунок відповідача 22.03.2021 року в розмірі 30 000 грн. Підстави отримання відповідачем кредиту в розмірі 30 000 грн є підписана відповідачем через мобільний додаток електронним цифровим підписом Заява клієнта № 20.30. від 22.03.2021 року, Паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою», в яких визначені всі умови, щодо отриманого кредиту (відсотки, розмір щомісячного платежу, комісії за надання фінансового інструменту та інше). У відповідності до п. 9 Заяви клієнта №20.30. від 22.03.2021 року передбачено, що «Номер платіжної карти, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 759185». Також п. 10 вказаної заяви передбачено, що «Я, ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_1 , проживаю за адресою:…, дію на підставі особистого волевиявлення, прошу надати мені в АТ «Універсал Банк» кредит за Сервісом «Розстрочка» на умовах, визначених вище».

Позивач вказує, що Банк свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме, надав Відповідачці можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених умовами договору та в межах встановленого кредитного ліміту. В свою чергу, відповідачка не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору не сплатив щомісячні мінімальні платежі), що має відображення у Розрахунку заборгованості за Договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, відповідачка свої зобов`язання за умовами кредитного договору не виконала. У зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 04.10.2021 року становить 69 974,39 грн, яку позивач просить стягнути з відповідачки на свою користь.

Ухвалою суду від 18.05.2022 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

14.09.2022 через систему «Електронний суд» представник позивача подав письмові пояснення, в яких зазначив, що відповідачем було отримано додаткові банківські послуги в рамках не відновлюваної кредитної лінії, як «Кредит готівкою».

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася, у зв`язку з чим суд зазначає таке.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (частина п`ята статті 128 ЦПК України).

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (TRUDOV v. RUSSIA, № 43330/09, § 25, 27, ЄСПЛ, від 13 грудня 2011 року).

Відповідачка відзиву на позов не надіслала, про розгляд справи повідомлялася у встановленому законом порядку, згідно з вимогами п. 2 ч. 7, п. 4 ч. 8, ч. 11 ст. 128 та ч. ч. 4, 10 ст. 130 ЦПК України. Відповідачці направлялися судові повістки на судові засідання 19.07.2022, 16.08.2022 та 14.09.2022, проте від неї повернулися конверти з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Тож відповідачка вважається такою, що повідомлена належним чином про час і місце розгляду справи. Будь-яких клопотань чи заяв від неї не надходило. Крім цього, ОСОБА_1 викликалася до суду шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

28.08.2019 року відповідачка звернулася до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву про надання банківських послуг від 28.08.2019.

Умови обслуговування рахунків фізичної особи в Банку опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www.monobank.ua/rerms.

Згідно із п. п. 2, 2.3 Розділу І цих Умов, відповідно до ст. 628 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договір, що укладається між Банком та клієнтом, є змішаним договором, в якому містяться елементи різних договорів, в тому числі але не виключно: договору банківського рахунка; договору про споживчий кредит.

Відповідно до п. п. 5.3, 5.8.1 Розділу І Умов Клієнт погоджується, операції, здійснені з використанням коду доступу до додатка, визнаються вчиненими Клієнтом і оскарженню не підлягають, за винятком випадків, прямо передбачених законодавством України. Клієнт може скористатися послугами Банку через Мобільний додаток та інші канали обслуговування в Інтернет для отримання інформації та здійснення операцій.

28.08.2019 року відповідачка приєдналася до Умов обслуговування рахунків фізичної особи та Правил обслуговування фізичних осіб шляхом підписання анкети-заяви про надання банківських послуг від 28.08.2019, на підставі яких відповідачці надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом.

Відповідно до розділу 2 Умов, відповідач (клієнт) надав свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і, клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт.

Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана нею Анкета-заява разом з Умовами обслуговування рахунків фізичної особи та Правилами обслуговування фізичних осіб шляхом підписання анкети-заяви, складає між нею та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у Заяві.

У відповідності з ч. 2. ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Статтею 207 ЦК України не передбачено вичерпного переліку таких документів, тому окрім листів та телеграм можуть використовуватися і інші засоби зв`язку, наприклад електронний або інший інтернет/SMS-pecypc.

Частиною 2 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною, тому акцептуючи пропозицію Банку Відповідач підписом у Заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг визнає та погоджується на запропоновані Банком умови користування послугами Банку.

Також, одночасно із вищезазначеним свідченням приєднання до угоди відповідачкою, дія Договору підтверджується фактом користування нею картковим рахунком та використання кредитних коштів, що повністю узгоджується з ч. 2. ст. 642 ЦК України, згідно якої особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.

Таким чином, викладене свідчить про укладення сторонами договору кредиту та виникнення кредитних правовідносин.

Судом встановлено, що відповідачка використала кредитний ліміт в розмірі 34 700 грн та додатково отримала «Кредит готівкою», який було зараховано позивачем на рахунок відповідача 22.03.2021 року в розмірі 30 000 грн. Підстави отримання відповідачем кредиту в розмірі 30 000 грн підписана відповідачем через мобільний додаток, електронним цифровим підписом Заява клієнта №20.30. від 22.03.2021 року, Паспорт споживчого кредиту «Кредит готівкою», в яких визначені всі умови, щодо отриманого кредиту (відсотки, розмір щомісячного платежу, комісії за надання фінансового інструменту та інше).У відповідності до п. 9 Заяви клієнта №20.30. від 22.03.2021 року передбачено, що «Номер платіжної карти, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 759185». Також п. 10 вказаної заяви передбачено, що «Я, ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової карти платника податків НОМЕР_1 , проживаю за адресою:…, дію на підставі особистого волевиявлення, прошу надати мені в АТ «Універсал Банк» кредит за Сервісом «Розстрочка» на умовах, визначених вище».

Станом на день створення розрахунку заборгованості за договором (04.10.2021) розмір залишку на рахунку відповідачки у зв`язку із отриманим 22.03.2021 кредитом становив 35274,39 грн; крім цього, до нього донараховано використаний відповідачкою розмір кредитного ліміту в розмірі 34 700 грн; загальна заборгованість становить 69 974,39 грн.

Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.

Відповідачка не надавала своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та довідкою про рух коштів по картці.

Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідачка зобов`язання за вказаним договором не виконав, хоча ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Відповідач порушує зобов`язання за даним договором.

Згідно ст. 617 ЦК України відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання.

Відповідно до п.п. 5.15-5.19 Розділу 2 Умов визначена відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання клієнтом за договором. Пунктом 5.15 передбачено, що у разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом, Клієнт сплачує Банку відсотки в подвійному розмірі від зазначених в Тарифах, що діють на дату нарахування. Відсотки нараховуються від суми загальної Заборгованості за кожен день прострочення замість базової процентної ставки зазначеної в Тарифах. У п. 5.16 вказано, що у разі порушення терміну сплати Щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся Заборгованість за Кредитом вважається простроченою (Істотне порушення Клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої Заборгованості Банк нараховує, а Клієнт сплачує штраф у розмірі згідно із Тарифами, але не більше 50 % від суми, одержаного клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом в розмірі 0,00001% річних.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (статті 629 ЦК).

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. При цьому в законодавстві визначаються різні поняття як «строк дії договору», «так і строк (термін) виконання зобов`язання» (стаття 530 ЦПК України).

Статтею 525 ЦК України заборонено односторонню відмову від зобов`язання або односторонню зміну його умов.

Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у ст. 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частин першої, шостоїстатті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідачка не спростувала доводів позивача щодо отримання кредитної картки та користування нею; факт користування кредитними коштами підтверджується випискою щодо руху коштів, з якої вбачається, що відповідачка користувався кредитними коштами для особистих потреб. Проведення відповідних операцій є неможливим без наявності картки.

Відповідачка зобов`язана повернути позивачу у добровільному порядку зняті або витрачені ним з рахунку грошові кошти, проте свій обов`язок не виконала, не забезпечивши своєчасне погашення кредитної заборгованості.

Так, доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно із вказаною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 23.09.2019 року у справі № 910/10254/18, банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій, а тому можуть підтверджувати факт передачі кредитних коштів позичальнику та заборгованість за кредитним договором.

Отже, виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, є належним доказом щодо заборгованості відповідачки, яка повинна досліджуватися судом у сукупності з іншими доказами.

Наведене узгоджується з правовими позиціями, викладеними в постановах Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 204/2217/16-ц (провадження 61-47244св18) та від 16.09.2020 року у справі № 200/5647/18 (провадження № 61-9618св19).

Зважаючи на викладені вище обставини справи та норми закону, суд вважає, що наданий Банком розрахунок є належним та допустимим доказом у цій справі та в сукупністю з випискою по рахунку відповідачки свідчить про отримання останьою кредитних коштів. При цьому відповідачкою не спростовано факт наявності та розміру заборгованості, хоча це є її процесуальним обов`язком.

Зважаючи на викладені обставини, суд вважає доведеними факт отримання відповідачкою кредитних коштів, користування ними та наявність у неї непогашеної заборгованості в оспорюваній сумі.

Зважаючи на те, що наданий позивачем розрахунок заборгованості відповідачка не спростувала, суд приймає його до уваги як обґрунтований.

Таким чином, в порушення умов кредитного договору, відповідачка зобов`язання за договором не виконала, у зв`язку з чим станом на 04.10.2021 утворилась заборгованість в розмірі 69 974,39 грн.

Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Належних та допустимих доказів того, що заборгованість розрахована невірно та має менший розмір, ніж зазначено позивачем, відповідачка не надала.

Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, зважаючи на те, що відповідачка не спростувала заявлені до неї позивачем вимоги, не надала доказів на погашення заборгованості, що виникла за укладеним між сторонами договором, враховуючи здійсненні судом висновки щодо розрахунку позивача, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню 2481 грн судового збору.

Керуючись ст. ст. 4, 10, 12, 13, 18, 141, 258-259, 265, 268, 280-283, 354, 355 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «Універсал Банк» в особі представника адвоката Павленка Сергія Валерійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» 69 974 (шістдесят дев`ять тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) грн 39 коп. заборгованості.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду через Яготинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: Акціонерне товариство «Універсал Банк», місцезнаходження: м. Київ, вул.Автозаводська, 54/19 .

Відповідач: ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .

Повний текст рішення складено 28.09.2022.

Суддя М. М. Нарольський