Справа № 638/9963/18
Провадження № 2/638/151/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретарів Комлєва Д.В., Романової О.В.,

Тягунової Р.Ю., Межирицької В.Ю.

за участю

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

13.07.2018 до Дзержинського районного суду міста Харкова звернувся ОСОБА_2 з зазначеним позовом. В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Харкові помер його двоюрідний брат ОСОБА_3 . Після смерті брата відкрилась спадщина, спадковим майном є квартира АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернувся до нотконтори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус не видала свідоцтво про прийнятті спадщини, запропонувала звернутись до суду щодо питання про визнання права власності. Мати померлого ОСОБА_4 ОСОБА_5 та батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 є рідними братом та сестрою. Батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 помер , рідна тітка ОСОБА_2 ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_5 після укладення шлюбу з ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_8 , потім розірвала шлюб з ОСОБА_9 та залишила прізвище ОСОБА_8 . ОСОБА_2 є спадкоємцем за правом представлення. На час відкриття спадщини батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 , помер. Спадкодавець ОСОБА_3 , не перебував у шлюбі, не мав дітей та рідних братів, сестер. Спадкове майно була приватизована та належала ОСОБА_3 та його матері ОСОБА_10 . ОСОБА_3 успадкував 1/2 частину квартири та став одноособовим власником квартири. У зв`язку з чим позивач просить встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_3 є двоюрідним братом ОСОБА_2 . Визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 право власності на спадкове майно.

03.12.2018 представником відповідача Харківської міської ради подано вдзив на позов, в якому зазначено, що позивачем до суду не надано відомостей з органів актів цивільного стану, з яких вбачається, що мати ОСОБА_3 ОСОБА_10 , змінила прізвище з ОСОБА_11 на ОСОБА_8 та не надано підтвердження існування та припинення шлюбу з ОСОБА_3 свідоцтва про розірвання шлюбу. У зв`язку з чим представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.

04.12.2018 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова , за клопотанням представника позивача, витребувано з Департаменту економіки та комунального майна виконавчого комітету Харківської міської ради належним чином посвідчену копію свідоцтва про право власності на житло, яке видане 08.07.2008 ОСОБА_3 , реєстраційни номер № НОМЕР_1 . Витребувано з Шостої Харківської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію свідоцтва про право на спадщину за законом, яке видане 04.12.2012 ОСОБА_3 державним нотаріусом Абрамченко Т.А., спадкова справа №358/2012, № в реєстрі 2826.

31.01.2019 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова, за клопотанням представника позивача, витребувано з Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» належним чином посвідчену копію свідоцтва про право власності на житло, яке видане 08.07.2008 ОСОБА_3 , реєстраційни номер № НОМЕР_1 .

21.08.2019 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова, за клопотанням представника позивача, доручено компетентному суду Республіки Білорусь витребувати від Будинку цивільних обрядів м. Брест Республіки Білорусь належним чином посвідчену копію актового запису про народження №1659, виконаний 09.09.1947 в бюро загса в м. Брест стосовно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та актовий запис про шлюб, укладений 22.04.1946 року ОСОБА_13 та ОСОБА_9 . Судове доручення направлено до Головного територіального управління юстиції в Харківській області для подальшої взаємодії з іноземними компетентними органами. Зупинено провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно у порядку спадкування до отримання відповіді на судове доручення про надання правової допомоги.

23.06.2022 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова, у зв`язку з невиконанням компетентним судом Республіки Білорусь судового доручення , відновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ХМР.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, уповноважив адвоката Шатову О.М. представляти його інтереси в суді.

Представник позивача ОСОБА_14 у судове засідання не з`яилась, про день та час слухання справи повідомлена своєчасно та належним чином, звернулась до суду з заявою про відкладення розгляду справи, у якій зазначила, останнім часом артобстріли та ракетні удари по території України збільшились, у тому числі у місті Харкові, існує реальна загроза життю. Приймати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції не має технічної можливості.

Суд не вбачає підстав для відкладення справи, у зв`язку з тим, що звертаючись до суду з заявою про відкладення розгляду справи, представник позивача не зазначає, які докази має намір подати безпосередньо у судовому засіданні, яка причина неможливості подання доказів засобами електронного зв`язку. Окрім того , представник позивача мала змогу скористатись своїм правом на проведення судового засідання в режимі відеоконференції як за допомогою власних засобів зв`язку так і у приміщенні будь- якого суду України. Посилання представника позивача на ті обставини, що не має технічної можливості приймати участь у судовому засіданні у режимі відеконференції не підтверджені жодним доказом, так, заява ОСОБА_14 надійшла до суду засобами електронного зв`язку, підписана електронним підписом, отже, представник має доступ до інтернет. Також представник позивача могла звернутись з клопотанням про проведення судового засідання в режимі конференції у приміщенні, будь- якого, більш наближеного до її місцязнаходження, суду.

Представник відповідача ХМР у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не сповістив.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після його смерті відкрилась спадщина.

ОСОБА_2 звернувся до Десятої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва за законом про право на спадщину після померлого ОСОБА_3

08.05.2018 завідувачем Десятої Харківської державної нотаріальної контори відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва. Відмова мотивована тим, що у Постанова ОСОБА_15 не простежується родинний зв`язок з померлим, рекомендовано звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин.

ОСОБА_2 , у позовній заяві, зазначає, що він є двоюрідним братом ОСОБА_3 . Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 . Окрім того, ОСОБА_2 вказує, що мати померлого ОСОБА_4 ОСОБА_5 та батько ОСОБА_2 (позивач) ОСОБА_6 є рідними братом та сестрою. Батько ОСОБА_2 (позивач) ОСОБА_6 помер , рідна тітка ОСОБА_2 ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_5 після укладення шлюбу з ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_8 , потім розірвала шлюб з ОСОБА_9 та залишила прізвище ОСОБА_8 . ОСОБА_2 є спадкоємцем за правом представлення. На час відкриття спадщини батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 , помер. Спадкодавець ОСОБА_3 , не перебував у шлюбі, не мав дітей та рідних братів, сестер. Спадкове майно була приватизована та належала ОСОБА_3 та його матері ОСОБА_10 . ОСОБА_3 успадкував 1/2 частину квартири та став одноособовим власником квартири.

Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Юридичні факти - це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Частиною першою статті 315 ЦПК України передбачено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені у судовому порядку.

Пунктом 1 частини першої вказаної статті передбачено, що суд розглядає справу про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення.

Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо.

Із системного аналізу частини шостої статті 294, статті 315 ЦПК України вбачається, що за наявності спору про право суд в порядку позовного провадження може розглядати справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факти родинних відносин, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення або особа не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факти, що мають юридичне значення.

Зокрема, справи про спадкування повинні розглядатися судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Разом з тим, звертаючись до суду з зазнаечним позовом ОСОБА_2 не надав доказів того, що мати ОСОБА_3 змінила прізвище з ОСОБА_11 на ОСОБА_8 , не надано підтвердження укладення шлюбу та розірвання шлюбу ОСОБА_10 з ОСОБА_16 .

Окрім того, позивачем не надано доказів, а саме копії свідоцтва про народження, ОСОБА_3

21.08.2019 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова, за клопотанням представника позивача, доручено компетентному суду Республіки Білорусь витребувати від Будинку цивільних обрядів м. Брест Республіки Білорусь належним чином посвідчену копію актового запису про народження №1659, виконаний 09.09.1947 в бюро загса в м. Брест стосовно ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та актовий запис про шлюб, укладений 22.04.1946 року ОСОБА_13 та ОСОБА_9 . Судове доручення направлено до Головного територіального управління юстиції в Харківській області для подальшої взаємодії з іноземними компетентними органами. Зупинено провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно у порядку спадкування до отримання відповіді на судове доручення про надання правової допомоги.

Станом на день розгляду справи судове доручення невиконано, хоча судом неодноразово були направлені листи до Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) для відповідного реагування. Жодного підтвердження надсилання судового доручення Дзержинського районного суду м. Харкова до Республіки Білорусь та отримання компетентинимм управлінням юстиції Республіки Білорусь Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Харків) суду не надано.

Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, сприяв позивачу у витребуванні доказів, проте витребуваних доказів не надано.

Отже, позивачем не надано належних, допустимих і достатніх доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 є її двоюрідним братом ОСОБА_2 .

Посилання позивача, що факт споріднення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 можуть підтвердити свідки, не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки покази свідків є належними та допустимими доказами у даній категорії справ лише щодо взаємовідносин осіб, а не щодо факту споріднення.

У пунктах 30, 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року у справі № 461/3581/16-ц (провадження № 14-421цс19) зроблено правовий висновок, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням, зокрема фізичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частини перша та третя статті 13 ЦПК України). Відповідачем є особа чи держава (частина друга статті 48 ЦПК України), до якої звернуті матеріально-правові вимоги позивача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому без відповідної заяви або клопотання позивача про заміну відповідача чи залучення співвідповідача суд не вправі залучати до участі у справі інших осіб як відповідачів, які не визначені у такому процесуальному статусі позивачем.

Відповідно до ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За правилами ч. 4 ст. 1266 ЦК України - Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_2 не довів в судовому засіданні факт родинних відносин з ОСОБА_3 , позовні вимоги в частині визнання права власності на майно у порядку спадкування не підлягають до задоволення.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 141, 158, 200, 259 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України ст. ст. 1216, 1218, 1266 ЦК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом - відмовити.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 16.09.2022.

Сторони:

Позивач- ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований АДРЕСА_2 , РНОКП відсутній

Відповідач Харківська міська рада, , м-н Конституції,7 м. Харків.

СУДДЯ: І.В. СЕМІРЯД