КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 2-ві/824/52/2022
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні відводу

20 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Яворського М.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Шкоріної О.І. по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-розрахунковий центр» про захист прав споживача, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Київського апеляційного суду перебуває цивільна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Інвестиційно-розрахунковий центр» про захист прав споживача.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 липня 2022 року було задоволено клопотання та поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року. Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги й залишено апеляційну скаргу без руху з наданням строку для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

В подальшому, 29 серпня 2022 року на адресу апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Шкоріної О.І.

Подана заява про відвід мотивована тим, що суддя Київського апеляційного суду Шкоріна О.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за поданою апеляційною скаргою ОСОБА_1 , не звернула уваги на те, що справа підпадає під категорію, в якій позивач звільнений на підставі закону від сплати судового збору в усіх судових інстанціях і, як наслідок, не було застосовано положення закону для звільнення апелянта від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

ОСОБА_1 також зазначає, що Верховний Суд звільнив його від сплати судового збору у справі №902/30/21 саме на підставі тих самих документів, які були подані ним до суду апеляційної інстанції судді Шкоріній О.І., про що свідчить ухвала від 10 серпня 2022 року.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 вважає, що суддя Київського апеляційного суду Шкоріна О.І. порушила вимоги статей 2,6,10,136,263 ЦПК України й прийняла рішення, яким неправомірно обмежила його право на доступ до суду, яке є елементом права на справедливий суд, згідно ст.6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод й просив задовольнити заявлений відвід судді Київського апеляційного суду Шкоріній О.І.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 вересня 2022 року заявлений ОСОБА_1 відвід було визнано необґрунтованим й справу передано до канцелярії суду для визначення в порядку, встановленому ч.1 ст.33 ЦПК України, судді для вирішення питання про відвід судді-доповідачу Шкоріній О.І.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Після проведення автоматичного розподілу справи та відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України питання про відвід суду вирішується без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід щодо некомпетентності судді Київського апеляційного суду Шкоріної О.І. суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід.

Так, згідно ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року (BELUKHA v. UKRAINE N 33949/02, § 49 - 52).

Відповідно до ч.4 ст.36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.

Як вбачається зі змісту поданої заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Шкоріної О.І. заявник посилається на те, що апеляційним судом було порушено норми процесуального права, оскільки його не було звільнено від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року й не було враховано той факт, що апелянт має право на звільнення від вказаної сплати на підставі норм закону.

Проте, апеляційний суд звертає увагу, що вказані заявником доводи для відводу судді Київського апеляційного суду Шкоріної О.І. не можна вважати належними підставами для задоволення заявленого відводу, оскільки останні зводяться до незгоди з процесуальними рішеннями судді, зокрема, щодо залишення апеляційної скарги без руху із підстав несплати судового збору й не свідчить про упередженість чи необ`єктивність у розгляді даної справи.

За таких умов, передбачені законом підстави для задоволення заяви про відвід у даному випадку відсутні, а заява про відвід не може бути визнана обґрунтованою.

Підстав для встановлення процесуальних порушень судді Київської апеляційного суду Шкоріною О.І., що могли б викликати сумніви в її упередженості або необ`єктивності під час розгляду даної заяви не встановлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 34, 36, 40 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського апеляційного суду Шкоріної О.І. по справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційно-розрахунковий центр» про захист прав споживача - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду ) М.А.Яворський