Справа № 383/191/22
Номер провадження 2/383/159/22
12 вересня 2022 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Бондаренко В.В.,
за участю секретаря судового засідання Могиленко В.М.,
розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління державної податкової служби України у місті Києві про визнання податкової застави припиненою та виключення запису з реєстру, -
У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління державної податкової служби України у місті Києві про визнання податкової застави припиненою та виключення запису з реєстру.
Ухвалою суду від 28.02.2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову (а.с.32-33).
Ухвалою суду від 20.06.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження (а.с.41-42).
Ухвалою суду від 21.07.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.55).
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав до суду заяву про проведення розгляду справи без його присутності в судовому засіданні, позов підтримує та просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення.
Представник відповідача в судові засідання, призначені на 26.08.2022 року, 12.09.2022 року повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.59, 60, 65). Своїм правом надати відзив на позовну заяву відповідач не скористався та не повідомив суд про причини неявки в судове засідання.
Відповідно до положень п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Більше того, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, ч.2 ст.247 ЦПК України.
Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав.
Згідно копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №151199783 від 27.12.2018 року, право власності на земельну ділянку за ОСОБА_2 зареєстровано державним реєстратором Бобринецької державної нотаріальної контори Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Дроздовою Оленою Павлівною 27.12.2018 року, номер запису про право власності: 29669146, на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44849452 від 27.12.2018 року (а.с.14).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується копіями свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 22.07.2020 року (а.с.8), лікарського свідоцтва про смерть №237 (а.с.9) та свідоцтва про поховання (а.с.10).
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є сином померлої ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 03.07.1997 року (а.с.7).
Спадщину, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 прийняв позивач, та 13.10.2021 року отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на вищевказану земельну ділянку, видане державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Філатовою І.І., зареєстроване в реєстрі за №1-496, що підтверджується копією свідоцтва (а.с.12).
Право власності за позивачем на земельну ділянку зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Філатовою І.І. 13.10.2021 року, номер запису про право власності/довірчої власності: 44460705, що підтверджується копією інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме №297423783 від 01.02.2022 року (а.с.15).
Відповідно до положень ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Частиною першою статті 317 ЦК України визначено, що власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно з частиною першою статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Частиною 1 статті 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні.
Як вбачається з позовної заяви, позивач вбачає порушення своїх прав у тому, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні відомості про податкову заставу щодо земельної ділянки, яка належить йому на праві власності.
У свою чергу, відповідно до пункту 95.14 статті 95 Податкового кодексу України покупець майна, яке перебуває у податковій заставі, набуває права власності на таке майно відповідно до умов, визначених у договорі купівлі-продажу, що укладається за результатами проведених торгів.
Відповідно до пункту 93.4 статті 93 Податкового кодексу України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 37 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» до публічних обтяжень належать податкова застава.
Відповідно до частини 5 статті 43 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Державного реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження.
Отже, однією з підстав реєстрації відомостей про припинення обтяження може бути судове рішення.
Пунктом 87.2 статті 87 ПК України передбачено, що джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
Відповідно до пункту 88.1 статті 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Згідно з підпунктом 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.
Пунктом 89.2 статті 89 ПК України з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису відповідно до пункту 89.3 статті 89 ПК України.
Згідно з пунктом 89.8 статті 89 ПК України контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.
Таким чином, позивач успадкував земельну ділянку, яка є предметом оспорюваної податкової застави, після її придбання його матір`ю ОСОБА_2 на електронних торгах відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5, та правомірність цього продажу ніким не оспорюється, суд дійшов висновку про необхідність припинення податкової застави належної позивачу земельної ділянки, оскільки він не відповідає за податковими зобов`язаннями попереднього власника майна ТДВ «СТ «Домінанта». Крім того, податкова застава поширюється виключно на майно платника податків, який має податковий борг у той час, як позивач та попередній власник (його мати ОСОБА_2 ) не є боржниками зі сплати податків, остання правомірно придбала земельну ділянку на електронних торгах, яку в подальшому успадкував позивач, а боржником є ТДВ «СТ «Домінанта». При цьому, правомірність продажу земельної ділянки на електронних торгах ніким не оспорювалося.
Отже, існування податкової застави на вказану земельну ділянку безпідставно порушує право власності позивача, а тому податкова застава підлягає припиненню з виключенням вказаного запису про обтяження 28443902 зі спеціального розділу Державного реєстру речових права на нерухоме майно.
Разом з тим, у задоволенні вимоги в частині посилання на існування запису про обтяження вказаної земельної ділянки в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна слід відмовити, оскільки згідно відомостей вказаного реєстру таке обтяження відсутнє (а.с.15), тобто неіснуюче обтяження не може бути припинено.
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.
Керуючись ст.ст. 12, 76-81, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 280-284, 354, 355 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Головного управління державної податкової служби України у місті Києві про визнання податкової застави припиненою та виключення запису з реєстру задовольнити частково.
В задоволенні іншої частини вимог щодо запису в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна - відмовити.
Стягнути з Головного управління державної податкової служби України у місті Києві на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн. 40 коп.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Найменування сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .
Повне судове рішення складено 21.09.2022 року.
Суддя В.В. Бондаренко