Номер провадження: 22-ц/813/3380/22
Справа № 509/5399/19
Головуючий у першій інстанції Бочаров А.І.
Доповідач Гірняк Л. А.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.09.2022 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справах Одеського апеляційного суду в складі:

Головуючого- Гірняк Л.А.

Суддів - Сегеди С.М., Комлевої Т.В.

За участю секретаря - Хухрова С.В.

розглянула у судовому засідання м. Одеса апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 12 травня 2021 року про залишення позову без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Альфа-Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Левенець Т.П., Виконавчий комітет Таїровської селищної ради Овідіопольського району Одеської області

-про визнання недійсним договору іпотеки,-

ВСТАНОВИЛА:

07 жовтня 2019 року, ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом, у якому просила суд визнати недійсним договір іпотеки та додатковий договір до договору іпотеки.

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 09 червня 2020 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено.

Накладено арешт на житловий будинок з господарчими будівлями, загальною площею 266,5 кв.м, житловою площею 102,9 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 шляхом заборони будь-яким особам вчиняти дії, спрямовані на примусове відчуження житлового будинку за зазначеною адресою у будь-який спосіб, зокрема, шляхом проведення електронних торгів, а також на реєстрацію права власності на дане нерухоме майно, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Заборонено продаж житлового будинку з господарчими будівлями, загальною площею 266,5 кв.м, житловою площею 102,9 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 .

Заборонено Державному підприємству «Сетам» або будь-якому його регіональному відділенню проводити електронні торги, щодо продажу житлового будинку з господарчими будівлями, загальною площею 266,5 кв.м, житловою площею 102,9 кв.м, що знаходиться в

АДРЕСА_1 до вирішення спору по суті.

Заборонено примусову реалізацію арештованого житлового будинку з господарчими будівлями, загальною площею 266,5 кв.м, житловою площею 102,9 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 з електронних торгів (ДП «Сетам»),

Заборонено суб`єктам, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації, до набрання рішенням суду у справі законної сили, вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацію права власності відносно майна -житлового будинку з господарчими будівлями, загальною площею 266,5 кв.м, житловою площею 102,9 кв.м, що знаходиться в АДРЕСА_1 , що на праві приватної власності належить ОСОБА_1 .

Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 12 травня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного Товариства «Альфа-Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Левенець Т.П., Виконавчий комітет Таїровської селищної ради Овідіопольського району Одеської області, про визнання недійсним договору іпотеки - залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 09.06.2020 року скасовані.

Залишаючи без розгляду позовні вимоги районний суд виходив з вимог ст.257 частини 1 пункту 3 ЦПК України посилаючись на те, що 12.05.2021 року та 18.03.2021 року позивачка, належним чином повідомлена про час та місце судового засідання не з`явилась в судове засідання .

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду та направити матеріали справи для продовження розгляду до суду першої інстанції посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що суд дійшов помилкового висновку, що вона повторно не з`явилась в судове засідання , оскільки судову повістку на 12.05.2021 року отримала в день судового засідання.

В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце судового розгляду сповіщені належним чином.

В своїй заяві АТ «Альфа-Банк» просить справу слухати за його відсутності. Апеляційну скаргу не визнає , вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим.

Статтею 372 ЦПК України передбачено, що апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, законодавець передбачив, що явка до апеляційного суду належним чином повідомленого учасника справи не є обов`язковою. Апеляційний суд може розглянути справу за відсутності її учасників. Апеляційний суд може відкласти розгляд справи у разі, коли причини неявки належним чином повідомленого учасника справи будуть визнані апеляційним судом поважними. Таким чином, з врахуванням конкретної ситуації по справі, вирішення питання про розгляд справи або відкладення розгляду справи віднесено до дискреційних повноважень апеляційного суду.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Верховний Суд у постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц зазначив, що якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи.

Виходячи з вищевказаного, враховуючи передбачені діючим процесуальним законодавством строки розгляду справи, баланс інтересів учасників справи у якнайшвидшому розгляді справи, усвідомленість учасників справи про її розгляд, створення апеляційним судом під час розгляду даної справи умов для реалізації її учасниками принципу змагальності сторін, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності її інших учасників.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, з повідомленням учасників справи.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, за відсутності інших учасників справи, чия неявка відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи, перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам оскаржене судове рішення не відповідає.

Залишаючи позовну заяву без розгляду відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд посилався на те, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком суду, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

Останні два судових засідання призначено судом на 12.05.2021 року та 18.03.2021 року .

Судова колегія враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі також - «ЄСПЛ»), сформульовану в рішенні від 8 листопада 2018 року у справі «Созонов та інші проти України», у якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення.

У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Відповідно до частини 5 ст.128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З матеріалів справи вбачається, що судову повістку позивачка ОСОБА_1 на 12.05.2021 року отримала в той же день-12.05.2021 року ( а.с.138 т.2).

За таких обставин, висновок районного суду, що позивачка була належним чином сповіщена про час та дату судового розгляду , так як не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив ОСОБА_1 на 12.05.2021 року на 13-00

За загальним правилом, визначеним у ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Такими випадками, що спричиняє до відкладення розгляду справи, у п.1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України зазначена: неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Наведене свідчить, що суд першої інстанції порушив вказані норми ЦПК України щодо належного повідомлення про судове засідання на 12.05.2021 року, внаслідок чого за відсутності підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, залишив позов без розгляду.

Таким чином, оскільки суд першої інстанції не дотримався вищевказаного процесуального порядку залишення позову без розгляду, порушив вказані норми цивільного процесуального права, то відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України оскаржена ухвала, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню, із постановленням нового судового рішення про направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції згідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України.

Керуючись ст. 367,368,374,379,381,382,384,389,390 ЦПК України, судова колегія,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Овідіопольського районного суду Одеської області від 12 травня 2021 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для подальшого розгляду по суті.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та підлягає оскарженню безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст складено 22.09.2022 року.

Головуючий суддя - Л.А. Гірняк

Судді- О.С.Комлева

С.М.Сегеда