Постанова

Іменем України

14 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 216/1083/18

провадження № 61-951св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати

Касаційного цивільного суду: головуючої - Ступак О. В., суддів: Гулейкова І. Ю. Олійник А. С., Погрібного С. О., Усика Г. І. (суддя-доповідач),

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач: - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі»,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року у складі судді Кузнєцова Р. В. та постанову Дніпровського апеляційного

суду від 30 листопада 2021 року у складі колегії суддів: Барильської А. П., Бондар Я. М., Зубакової В. П.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог

У березні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі - АТ ДТЕК Дніпровські електромережі) про визнання недійсним рішення комісії Криворізьких міських електричних мереж (далі - КМЕМ) Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго»), правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», визнання дій незаконними та стягнення збитків.

Позов обґрунтовувала тим, що, 24 березня 2017 року під час проведення технічної перевірки схеми електропостачання до належної їй квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» виявлено порушення пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН) та пункту 3.1.6. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України

від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), про що складено акт

Н № 127656.

Того ж дня, на підставі акта про відключення побутового споживача, квартиру позивача було відключено від електропостачання.

28 березня 2017 року рішенням комісії КМЕМ на підставі акта про порушення від 24 березня 2017 року Н № 127656, їй нарахований об`єм необлікованої електроенергії 32990 кВт/год на суму 31 075,16 грн.

З метою відновлення електропостачання, вона сплатила відповідачу грошові кошти в розмірі 6 000,00 грн, однак електропостачання було відновлено лише 05 травня 2017 року, після її звернення до Криворізького відділення Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Дніпропетровській області (далі - Інспекція Держенергонагляду у Дніпровському регіоні).

Вважала, що такі дії відповідача є неправомірними, оскільки на дату проведення перевірки дотримання ПКЕЕН вона не мала заборгованості за спожиту електричну енергію, а навпаки, мала переплату. Обсяги споживання електричної енергії до відключення електропостачання та після його відновлення не змінилися та складають 30 кВт/год на місяць. Таким чином, відсутність боргу, різниці в обсягах споживання та наявність переплати за користування електричною енергією підтверджують недоцільність використання нею самовільного підключення.

Вказувала також на те, що представники енергопостачальника належно не дослідили схему самовільного підключення, виявлену у побутового споживача, а тому АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», не мало підстав для застосування положень Методики для здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Ураховуючи висновки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) та інспекції Держенергонагляду у Дніпровському регіоні щодо відсутності місця безоблікового підключення, комісія КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», безпідставно застосувала положення Методики та нарахувала обсяг необлікованої електричної енергії

32990 кВт/год на суму 31 075,16 грн.

Незаконне нарахування заборгованості за необлікований обсяг електричної енергії та припинення електропостачання, поставило її у тяжкі умови існування та призвело до майнових збитків, а тому АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зобов`язано повернути їй сплачені кошти в сумі 6 000,00 грн та компенсувати недовідпущену електричну енергію в розмірі двократної вартості, що становить 75,60 грн.

Посилаючись на наведене, ОСОБА_1 просила визнати недійсним рішення комісії КМЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оформлене протоколом від 28 березня 2017 року № 304, визнати незаконними дії представників АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо відключення

24 березня 2017 року квартири АДРЕСА_2 від електропостачання, стягнути з АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» грошові кошти, сплачені в рахунок погашення заборгованості за необліковану електричну енергію в сумі

6 000,00 грн та стягнути з відповідача вартість недовідпущеної електричної енергії в сумі 75,60 грн.

У травні 2018 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_1 про відшкодування заборгованості за спожиту, але необліковану електричну енергію, внаслідок порушення ПКЕЕН.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії Криворізьких міських електричних мереж. 24 березня 2017 року у квартирі ОСОБА_1 проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, у результаті якої виявлено порушення пункту 48, та пункту 3.1.6. Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Самовільне підключення виконано дротом у прихованому місці (розетка) комори, що розташована в підвалі, з метою безоблікового споживання електроенергії. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом від 24 березня 2017 року Н №127656, який підписаний представниками енергопостачальника та споживачем без зауважень. На підставі вказаного акта виконано розрахунок заборгованості за період

з 24 березня 2014 року до моменту виявлення порушення, 24 березня

2017 року в розмірі 31 075,16 грн. Споживач сплатила збитки частково в розмірі 6 000,00 грн, а тому стягненню підлягає заборгованість у розмірі

25 075,16 грн.

Короткий зміст ухвалених судових рішень судів попередніх інстанцій

Рішенням Центрально-Міського районного суду м. кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021року, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» заборгованість за спожиту але необліковану електричну енергію в сумі 25 075,16 грн. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішення суду першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд мотивоване тим, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» правильно нарахувало розмір збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок необлікованого користування електричною енергією, відповідно до абзацу другого підпункту «а» пункту 3.3 Методики, згідно з яким, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, то споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Згідно з актом про порушення від 24 березня 2017 року Н №127656 у приміщенні позивача виявлено порушення. В акті та на схемі не вказано місце самовільного підключення, разом з тим, зазначення в акті про неможливість знайти конкретне місце самовільного підключення споживача вказує на те, що таке підключення здійснено прихованим способом, яке при контрольному знятті показань приладу обліку електроенергії виявити неможливо.

Рух справи у суді касаційної інстанції. Узагальнені доводи касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та аргументи інших учасників справи

У січні 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга

ОСОБА_1 на рішення Центрально - Міського районного суду

м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року, у якій вона просила скасувати оскаржувані судові рішення, направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувані судові рішення не відповідають вимогам справедливості, ухвалені з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права. Зокрема, суд апеляційної інстанції не взяв до уваги надану на її звернення відповідь НКРЕКП від 15 січня 2018 року № 453/20.3/7-18, зазначивши, що викладена у ній інформація має рекомендаційний характер, а тому не спростовує вимог АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», що суперечить висновку Верховного Суду викладеному в постанові від 30 жовтня 2019 року у справі № 640/13335/14-ц.

Крім того, суди залишили поза увагою лист-відповідь Держенергонагляду у Дніпровському регіоні від 24 квітня 2017 року № 25-19-157, згідно з яким встановлено порушення АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Методики в частині виявлення підключення до відповідних мереж.

Зазначене свідчить про порушення судом апеляційної інстанції принципу оцінки доказів, згідно з яким суд на підставі всебічного, повного й об`єктивного розгляду справи аналізує і оцінює докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, у взаємозв`язку, в єдності і протиріччі, і ця обставина повинна спрямовуватися на встановлення достовірності чи відсутності обставин, які обґрунтовують доводи і заперечення сторін.

Відмовляючи у задоволенні позову ОСОБА_1 , суд першої інстанції, з висновком якого помилково погодився апеляційний суд, не врахував, що згідно з пунктом 3.1. Методики, у разі виявлення у споживача порушень зазначеного у підпункті 6 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Згідно з роз`ясненнями Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 27 липня 2012 року № 4754/11/47-12, якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано у акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником буде порушено положення пункту 4.7 Методики, а тому нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення є неправомірним.

В акті про порушення від 24 березня 2017 року Н № 127656 зазначено про виявлення факту здійснення побутовим споживачем самовільного підключення від розетки, встановленої в підвалі багатоквартирного будинку, однак у порушення пунктів 4.6, 4.7 Методики в ньому не відображено цю розетку на схемі електропостачання споживача. Крім того, акт не містить інформації щодо електричної мережі до якої було здійснено підключення розетки та місця підключення, а тому зазначена у акті інформація не підтверджує факт безоблікового споживання електричної енергії, оскільки вказана розетка могла бути підключена до електричної мережі, яка обліковувалась засобом обліку іншого споживача. Отже, представники енергопостачальника належно не дослідили схему самовільного підключення, виявлену у побутового споживача, а тому не мали підстав для застосування положень Методики, що узгоджується з відповіддю НКРЕКП від 15 січня

2018 року № 453/20.3/7-18 та інспекції Держенергонагляду у Дніпровському регіоні від 24 квітня 2017 року № 25-19-157, які суди залишили поза увагою.

Ухвалою Верховного Суду від 07 лютого 2022 року відкрито касаційне провадження на підставі пунктів 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України та витребувано із суду першої інстанції матеріали справи.

Справа надійшла на адресу суду касаційної інстанції у лютому 2022 року.

Ухвалою Верховного Суду від 06 вересня 2022 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами.

Відзив на касаційну скаргу не надійшов.

Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

Судами попередніх інстанцій установлено, що ОСОБА_1 є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1

24 березня 2017 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за вказаною адресою проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, за результатами якої виявлено порушення пункту 48, а саме: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, яке виконане дротом у прихованому місці (до розетки, розташованої в коморі підвалу).

Самовільне підключення виконане з метою безоблікового споживання електроенергії, факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом від 24 березня 2017 року Н №127656, який підписаний представниками енергопостачальника та споживачем без зауважень.

28 березня 2017 року комісією з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН, складено протокол № 304, згідно з яким, споживач за адресою:

АДРЕСА_1 , порушив ПКЕЕН, а саме: здійснив самовільне підключення електромережі поза засобом обліку. Відповідно до складеного комісією розрахунку вартість необлікованої електричної енергії становить 31 075,16 грн.

ОСОБА_1 сплатила вартість необлікованої електричної енергії частково, в розмірі 6 000,00 грн.

Позиція Верховного Суду та нормативно-правове обґрунтування

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, у межах, які стали підставами для відкриття касаційного провадження, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24 - 27 Закону України «Про електроенергетику», ПКЕЕН, Методикою (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122.

За змістом статей 2 - 4, 11 Закону України «Про електроенергетику» цей нормативно-правовий акт є спеціальним законом, який регулює відносини в електроенергетиці та має особливості, викликані об`єктивними умовами функціонування цієї галузі, тому саме його положення та прийняті на його основі Правила та інші нормативно-правові акти мають пріоритетне значення в сфері регулювання відносин щодо електропостачання.

Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до другого абзацу частини другої статті 27 зазначеного Закону правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.

Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

ПКЕЕН регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1 ПКЕЕН).

Енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку (абзац третій пункту 37 ПКЕЕН (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)).

Відповідно до абзацу п`ятого пункту 48 ПКЕЕН побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за двадцять календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.

Згідно з пунктом 6 пункту 3.1. Методики ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН,

у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5- 7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Згідно з абзацом 2 підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів у випадку встановлення споживачем пристрою, що занижує покази приладу обліку, або вчинення інших дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості - з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки;

Отже, у разі коли в ході контрольного огляду неможливо виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі

№ 910/17955/17 (провадження № 12-137гс19) вказано, що «приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів […] адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів».

У справі, яка переглядається судами встановлено, що під час проведення технічної перевірки схеми електропостачання у квартирі ОСОБА_1 , представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» виявлено порушення пункту 48 ПКЕЕН та пункту 3.1.6. Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок струмоприймачів електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. Самовільне підключення виконане дротом в прихованому місці (розетка) комора в підвалі, з метою безоблікового споживання електроенергії, яке при контрольному знятті показань приладу обліку електроенергії виявити неможливо, про що складено акт від 24 березня 2017 року № 127656, у якому зазначено, що порушення виявлено сигналізатором прихованої проводки «Дятел Е - 121». Акт підписаний представниками електропостачальника та ОСОБА_1 без зауважень.

З огляду на наведене, установивши, що остання технічна перевірка у квартирі ОСОБА_1 в межах трирічного строку до дати виявлення порушення не проводилась, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про правомірність нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 24 березня 2014 року до 24 березня 2017 року, відповідно до абзацу 2 підпункту «а» пункту 3.3. Методики.

Посилання у касаційній скарзі на те, що суд апеляційної інстанції не дослідив зібрані у справі докази, не взяв до уваги посилання заявника на відповідь НКРЕКП від 15 січня 2018 року № 453/20.3/7-18 та лист-відповідь Держенергонагляду у Дніпровському регіоні від 24 квітня 2017 року

№ 25-19-157, чим порушив принцип оцінки доказів є необґрунтованими, оскільки зводяться до переоцінки зібраних у справі доказів.

Зокрема, відхиляючи аналогічні доводи викладені у апеляційній скарзі ОСОБА_1 , апеляційний суд зазначив, що відповідь НКРЕКП, на яку посилається позивач має рекомендаційний характер та підлягає оцінці в сукупності з іншими наявними у справі доказами. Так, акт від 24 березня

2017 року Н № 127656 містить всі необхідні дані, що передбачені пунктом 4.6. Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, із проведенням відеофіксації та у присутності споживача ОСОБА_1 , яка його підписала без зауважень, порушення їй продемонстровано. З огляду на наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що зазначений акт підтверджує користування споживачем ОСОБА_1 не облікованою електричною енергією та порушення неї ПКЕЕН. Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б спростовували установлений працівниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» факт самовільне підключення енергопостачання до її квартири, що виконано у прихований спосіб, з іншою метою, відмінною від позаоблікового споживання електроенергії, відповідач суду не надала.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі

№ 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77-80, 89, 367 ЦПК України. Якщо порушень порядку надання та отримання доказів у суді першої інстанції апеляційним судом не встановлено, а оцінка доказів зроблена як судом першої, так і судом апеляційної інстанцій, то суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у оскаржуваних судових рішеннях, питання обґрунтованості висновків судів попередніх інстанцій, Верховний Суд виходить з того, що у справі, яка переглядається, судами надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин. Суди дотримались принципу оцінки доказів, згідно з яким на підставі всебічного, повного й об`єктивного розгляду справи проаналізували і оцінили докази як кожен окремо, так і в сукупності.

Верховний Суд відхиляє як необґрунтовані посилання у касаційній скарзі на неврахування судом апеляційної інстанції висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 30 жовтня 2019 року № 640/133335/14-ц, оскільки у цій справі Верховний Суд не викладав власного правового висновку, а направив справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції у зв`язку з неповним встановленням судами попередніх інстанцій обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Узагальнюючи наведене, Верховний Суд дійшов висновку, що суди попередніх інстанцій повно встановили обставини справи, надали належну оцінку доводам сторін та наявним у справі доказам, правильно застосували норми матеріального та процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 400, 402, 410, 415, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 лютого 2021 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді: І. Ю. Гулейков

А. С. Олійник

С. О. Погрібний

Г. І. Усик