Справа № 303/5410/22
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2022 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючої судді Гутій О.В.

за участю секретаря судових засідань Зарева А.Ю.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду в м.Мукачево матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спільної сумісної власності майна подружжя та визначення часток,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

02.09.2022 року відповідач подав зустрічну позову заяву.

Дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що подана зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Зазначена зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 12 постанови № 10 Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до п.п. 1,2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, вказаних вимог у повному обсязі позивачем дотримано не було.

Як вбачається із зустрічної позовної заяви, ціна позову зазначена 63 521,00 гривень, яка вказана в договорі купівлі-продажу від 20.07.2017 року згідно висновку ФОП ОСОБА_3 від 19.07.2017 року.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно з ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

З огляду на наведене, приходжу до висновку, що зустрічна позовна не містить ціну позову та відсутні належні докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та відповідно ціни позову станом на день подання позову.

За викладених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна та доплатити відповідно судовий збір.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому, керуючись ст. 185, 258-261, 193, 194 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання спільної сумісної власності майна подружжя та визначення часток - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів для усунення недоліків з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання недоліків у зазначений строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуюча О.В.Гутій