Справа № 130/1165/22
Провадження № 22-ц/801/1542/2022
Головуючий у суді 1-ї інстанції Порощук П. П.
Доповідач:Войтко Ю. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2022 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з цивільних справ:

головуючого (судді-доповідача) Войтка Ю. Б.,

суддів Міхасішина І. В., Стадника І. М.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 липня 2022 року, постановлену під головуванням судді Порощука П. П. в м. Жмеринка Вінницької області,

у справі № 130/1165/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсним технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію,

встановив:

У червні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання акту приймання-передачі межових знаків недійсним, про визнання недійсним державної реєстрації речового права, про визнання недійсним технічної документації на земельну ділянку, про визнання недійсним рішення про затвердження технічної документації земельної ділянки та зобов`язання вчинити дію.

Одночасно з заявою ОСОБА_1 подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 17 червня 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 17 червня 2022 року вказану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам, встановленим статтями 175, 177 ЦПК України, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів із дня її отримання, зазначено які саме недоліки необхідно усунути та спосіб їх усунення, зокрема, шляхом надання квитанції про сплату судового збору в сумі 7 939,20 грн. за вісім позовних вимог немайнового характеру.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 05.07.2022 на адресу суду направила заяву щодо виконання ухвали від 17.06.2022.

Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 липня 2022 року позовну заяву повернуто позивачу з тих підстав, що нею не були усунені недоліки позовної заяви визначені в ухвалі від 17.06.2022.

Не погодившись з цією ухвалою ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 липня 2022 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано постановив ухвалу, якою безпідставно повернув її позовну заяву. Повертаючи позовну заяву, суд в оскаржуваній ухвалі зазначив, що позивач не виконала вимоги, зазначені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху. Вказує, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху не були зазначені банківські реквізити суду, що в свою чергу не дало можливості виконати її вимоги. Посилаючись на норми частини другої статті 185 ЦПК України, звертає увагу, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху повинно бути зазначено спосіб виконання цієї ухвали, а у даному випадку це є саме зазначення банківських реквізитів суду, куди варто перерахувати кошти. Отже вважає, що ухвала суду першої інстанції є такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідач ОСОБА_2 направила відзив на апеляційну скаргу, в якому просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 липня 2022 року залишити без змін, оскільки вважає оскаржувану ухвалу законною та такою, що не порушує права ОСОБА_1 . Зокрема вказує, що на сайті Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області є у вільному доступі усі необхідні реквізити щодо сплати судового збору та жодні перешкоди у цьому доступі відсутні. ОСОБА_1 , є обізнаною фізичною особою, яка знає про вищезазначене, оскільки з 2012 року безперервно звертається з різними позовами, апеляційними та касаційними скаргами до суду, відповідно неодноразово сплачує судовий збір, зокрема їй відомо як повернути судовий збір, про що свідчать ухвали про повернення судового збору та прийняті рішення судами різних інстанцій. Тому, твердження ОСОБА_1 про необізнаність банківських реквізитів Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області є таким, що не відповідає дійсності. Також, як вбачається з сайту судової влади Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 неодноразово зверталась з даною позовною заявою до суду першої інстанції з тих самих підстав, а саме справи № 130/1453/22, 130/1689/22, 130/810/22, 130/613/22.

Згідно з частиною другою статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України встановлено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно зі статтею 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій (пункт 3 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Повертаючи позовну заяву позивачеві суд першої інстанції виходив з того, що позивач не усунула недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Колегія суддів не може повною мірою погодитись з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Залишаючи позовну заяву без руху, суддя місцевого суду в ухвалі від 17 червня 2022 року зазначив, що відповідно до положень частини четвертої статті 177 ЦПК України, передумовою відкриття провадження у справі є сплата судового збору.

Таким чином, з урахуванням вимог Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 7 939,20 грн. (992,40 грн. за вісім позовних вимог немайнового характеру) та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивач ОСОБА_1 05.07.2022 на адресу суду направила заяву щодо виконання ухвали від 17.06.2022, в якій зокрема, просила продовжити термін виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та зазначити банківські реквізити для сплати судового збору.

Відповідно до положень частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 177 ЦПК України недодержання вимог, викладених, у статті 177 ЦПК України, при поданні позовної заяви є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Загальні вимоги щодо залишення позовної заяви без руху встановлено статтею 185 ЦПК України.

Так, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстав несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Подавши заяву щодо виконання ухвали від 17.06.2022, ОСОБА_1 не виконала вимоги ухвали місцевого суду та не надала суду документ про сплату судового збору у визначеному розмірі, однак просила продовжити термін виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, а тому суд із урахуванням заявленого клопотання мав продовжити позивачеві відповідний строк.

У пункті 5 частини третьої статті 2 ЦПК України вказано, що основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу , в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Також Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Колегія суддів зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд першої інстанції повертаючи позовну заяву позивачеві не вирішив питання продовження строку для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 .

Ураховуючи викладене, з метою недопущення порушення найголовнішого із принципів цивільного судочинства - верховенства права, колегія суддів дійшла висновку, що ухвала про повернення позовної заяви є передчасною, а відтак підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду питання про надання позивачу додаткового строку для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 367, 368, 369, 374, 379, 381, 382 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 08 липня 2022 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів до Верховного Суду з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 15 вересня 2022 року.

Головуючий Ю. Б. Войтко

Судді: І. В. Міхасішин

І. М. Стадник