Номер провадження № 2/521/3884/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Роїк Д.Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -

встановив:

02.09.2022 року ОСОБА_1 звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси з позовною заяво до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, в якій просить суд визнати ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 .) , ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 .) такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняти їх з реєстраційного обліку з обов`язковою реєстрацією за адресою проживання матері.

З 05.09.2022-19.09.2022 року включно, с. ОСОБА_5 перебував у відпустці .

Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 13 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ст.12 ЦПК України).

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

При вивчені позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що позивачем при подачі позовної заяви не дотримано вимог цивільного процесуального законодавства, оскільки дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, з огляду на наступне.

Позовна заява не може бути призначена до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст.ст. 175 ЦПК України, за якими, зокрема, позовна заява повинна містити у собі повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Всупереч вищенаведеним вимогам чинного ЦПК України, позивачем у позовній заяві не зазначено поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі),офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідачів, що унеможливлює суд у подальшому повідомити відповідачів про розгляд цивільної справи у суді.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до норм чинного ЦПК України, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

У відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За нормою ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Також зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 03.06.2004 року , зареєстрованого в реєстрі № 3310 від 07.06.2004 р., однак інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно із зазначенням відомостей про власників квартири станом на день звернення до суду, позивачем не надано.

Як зазначає позивач у позовній заяві, відповідачка та діти ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не проживають у квартирі АДРЕСА_1 понад рік, позивач просить їх визнати такими що втратили право користування житловим приміщенням. Оскільки рішення суду може вплинути на права та обов`язки неповнолітніх дітей, позивачу необхідно зазначити у позовній заяві третьою особою, яка не заявляє самостійних орган опіки та піклування, представленого належною юридичною особою.

Крім того, Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрійі статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповіднодо пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Згідно з вимогами ст. 6 СК України, правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

Відповідно до змісту позовної заяви, позивач просить визнати ОСОБА_3 ,, 2014 р.н., та ОСОБА_4 2020 р.н. такими що втратили право користування.

Таким чином, оскільки позивачем заявлені вимоги і до дітей, вони є відповідачами у цій справі.

Відповідач ОСОБА_2 , відповідно до ст.59 ЦПК України, зобов`язана представляти інтереси малолітніх дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , як законний представник.

Таким чином, у позовній заяві, крім ОСОБА_2 , як відповідача мають бути також зазначені малолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , до яких заявлені позовні вимоги.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Абзацом 2 ч. 5 ст. 95 ЦПК України визначено, що учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення вказаних вище вимог ЦПК України надані позивачами письмові докази не засвідчено у передбаченому законом порядку.

В прохальній частині позовної заяви позивач також просить суд п. 3 в порядку підготовки справи до розгляду витребувати у компанії інтернет постачальника Тенет договір на постачання послуг зв`язку за адресою: АДРЕСА_2 . витребувати у Житлово-експлуатаційної компанії ТОВ «Берег Сервіс» рахунки та квитанції про сплату комунальних послуг( опалення водопостачання) за 221-2022 рік, п. 5 запросити інформацію про кількість та паспортні дані зареєстрованих осіб за адресою: АДРЕСА_3 викликати в якості свідків ОСОБА_6 ( зареєстрований АДРЕСА_4 ) , ОСОБА_7 ( адвокатське свідоцтво № 365, видано Одеською обласною КДКА 21.1.2003, Одеська область,м. Кілія, вул. Миру, 67 офіс). .

Відповідно до ч. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Проте перевіривши вказане клопотання на відповідність вимогам ст. 84 ЦПК України суддею вбачається, що вказане клопотання не відповідає вимогам процесуального закону, оскільки, окрім вимог, клопотання не містить жодних обгрунтувань з посиланням на обставини, які може підтвердити ці докази, або аргументи, які вони можуть спростувати з огляду на предмет та підстави позову про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, у зв`язку з чим таке клопотання задоволенню не підлягає.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити вказані обставини та надати суду відповідні підтверджуючі документи.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Малиновського районного суду м Одеси нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями та копіями документів, що додаються до неї, відповідно для відповідачів.

Керуючись ст.ст. 175, 177, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку, -- залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`яти днів із дня отримання копії вказаної ухвали.

Відмовити у задоволенні ОСОБА_1 про витребування доказів.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ст. 44 ЦПК України).

У разі якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (ч. 3 ст. 185 ЦПК України).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Я. Роїк