Справа № 570/3949/21
Номер провадження 2/570/202/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2022 р. Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.

прокурора Власової І.А.,

представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Корень О.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м.Рівне цивільну справу за позовом виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах Зорянської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача: державний реєстратор Дубенської районної державної адміністрації Ружнілов Олексій Володимирович про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

в с т а н о в и в :

Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури Ю. Грисюк в інтересах держави в особі Зорянської сільської ради звернувся в Рівненський районний суд Рівненської області із позовною заявою до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача державний реєстратор Дубенської районної державної адміністрації Ружнілов О.В. про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №563090036 від 26.01.2021 р., згідно якого за ОСОБА_1 зареєстровано право власності на незавершене будівництво будинку (відсоток готовності 15%) по АДРЕСА_1 (номер запису про право власності №40264460).

У підготовчому судовому засіданні 05.09.2022 р. представник відповідачки ОСОБА_1 адвокат Корень О.М. підтримала подане через канцелярію суду клопотання вх. 781 №19.01.2022 р. про залишення позову прокурора без розгляду відповідно до п.2 ст.257 ЦПК України, оскільки позов подано неналежним органом, підписано позов неналежною особою. В обґрунтування клопотання зазначила, що відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Наводить положення постанови ВП ВС від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц, від 26.05.2020 р. у справі №912/2385/18, Рішення Конституційного Суду України від 05.06.2019 р. №4-р(ІІ)/2019.

У позовній заяві вказано, що 01.06.20218 р. комісією було проведено обстеження майна, а саме земельної ділянки, яка була комунальною власністю. Під час обстеження майна на земельній ділянці було виявлено об`єкт незавершеного будівництва. На думку Зорянської сільської ради це незавершене будівництво було безхазяйним майном. 22.06.2018 р. на вказаний об`єкт було виготовлено технічний паспорт. 19.07.2018 р. для вказаного нерухомого майна було присвоєно адресу АДРЕСА_2 . 15.08.2018 р. було вирішено вказане майно поставити на облік Зорянської сільської ради. В період з 18.08.2018 р. по 15.04.2021 р. Зорянська сільська рада з даним майном нічого не вчиняла і власників вказаного майна не шукала. В тому числі, не займалася благоустроєм території та не прибирала сміття. 15.04.2021 р. виконавчим комітетом Зорянської сільської ради було прийнято рішення №55 «Про затвердження заходів щодо благоустрою на території населених пунктів Зорянської сільської ради на 2021», згідно якого, як вказано у позові прокурора, мали ліквідувати будівельні матеріали на АДРЕСА_2 .

Підставою позову є те, що виконати рішення виконавчого комітету Зорянської сільської ради було прийнято рішення №55 «Про затвердження заходів щодо благоустрою на території населених пунктів Зорянської сільської ради на 2021» від 15.04.2021 не можливо, так як на це майно ОСОБА_1 зареєстровано право приватної власності.

Прокурор не вказує, яким чином рішення про реєстрацію права власності на майно ОСОБА_1 порушує права Зорянської сільської ради.

Також у позові не вказано, які заходи вживала Зорянська сільська рада для поновлення своїх прав та законних інтересів, якщо такі були порушені.

Наводить положення ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а саме: у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому п.п. «а» п. 2 ч.6 ст. 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Тому сам позов не відповідає вимогам ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а рішення суду неможливо буде виконати. Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури Грисюк Ю. не мав права звертатися з даним позовом до суду в інтересах Зорянської сільської ради, позов потрібно залишити без розгляду.

Прокурор у підготовчому судовому засіданні заперечила щодо залишення позовної заяви без розгляду, посилаючись на те, що даний позов пред`явлений з дотримання норм діючого законодавства. Як зазначалося окружною прокуратурою в позовній заяві, Зорянську сільську раду визначено у якості позивача у даній справі з тих підстав, що безпідставне, всупереч вимогам чинного законодавства виділення відповідачу ОСОБА_1 індивідуально визначеного майна у виді незавершеного будівництва (будівельних матеріалів), стало в подальшому підставою протиправного вибуття нерухомого майна з комунальної власності Зорянської територіальної громади.

Відповідно до ч.3 ст. 16 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності , що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Статтею 29 ЗУ «Про місце самоврядування в Україні» визначено повноваження місцевих рад щодо управління комунальною власністю.

Частиною 5 ст. 60 ЗУ «Про місце самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

Відтак, оскаржуваним рішенням державного реєстратора порушуються інтереси держави в особі Зорянської сільської ради, до сфери повноважень якої належить питання управління об`єктами комунальної власності, а також представника інтересів територіальної громади загалом.

Крім того, набувши право власності на об`єкт нерухомого майна, ОСОБА_1 набуває право на отримання земельної ділянки у позаконкурентний спосіб, без проведення земельних торгів.

Крім того, Зорянська сільська рада, до сфери повноважень якої належить розпорядження землями комунальної власності, фактично позбавлена можливості вільно користуватися та розпоряджатися земельною ділянкою комунальної власності, на якій розташований спірний об`єкт.

Органом, уповноваженим здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є саме Зорянська сільська рада.

Аналіз положень ст. 56 ЦПК України у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» діє підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

-якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження;

-у разі відсутності такого органу.

-Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках прокуратурою відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право представництва, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

З листування Рівненської окружної прокуратури з Зорянською сільською радою, долученим до позовної заяви слідує, що останньою жодних заходів задля усунення стверджуваного прокуратурою порушення та захисту інтересів територіальної громади не вжито та не планується.

Як наслідок, у зв`язку з невжиттям Зорянською сільською радою заходів щодо захисту інтересів держави та усунення перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні нерухомим майном. Рівненською окружною прокуратурою вирішено звернутися до суду в порядку ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» з відповідною позовною заявою.

Інші учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, судом було вижито належних заходів щодо їх повідомлення про дату, час та місце його проведення.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Випадки залишення без розгляду позовної заяви передбачені ст. 257 ЦПК України.

Так, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19) вказала на необхідність у кожному конкретному випадку перевіряти: доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати захист законних інтересів у спосіб, який обрав прокурор, та доводи прокурора з приводу відсутності органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави.

Велика Палата Верховного Суду в своїй постанові від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 уточнила висновки, зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18; у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі № 927/246/18, від 16 квітня 2019 у справі № 910/3486/18 та № 925/650/18, від 17 та 18 квітня 2019 року у справах № 923/560/18 та № 913/299/18 відповідно, від 13 травня 2019 року у справі № 915/242/18; у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 0440/6738/18, вказавши, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Як вказує прокурор, підставою звернення прокурора до суду з даним позовом стало безпідставне, всупереч вимогам чинного законодавства виділення відповідачу ОСОБА_1 індивідуально визначеного майна у виді незавершеного будівництва (будівельних матеріалів), що стало в подальшому підставою протиправного вибуття нерухомого майна з комунальної власності Зорянської територіальної громади. У позові йдеться про те, що оскаржуване рішення державного реєстратора №56309036 від 26.01.2021, в порушення ч.1 ст.27-1 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», прийнято на підставі документів, які не можуть бути підставою для державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, а саме: протоколу комісії №13 від 03.09.2018, акту приймання-передачі від 03.09.2018 та свідоцтва на право власності на майновий пай члена КСП серії РВ №0199263 від 07.07.2008. Приймаючи вказане рішення, державний реєстратор по суті зареєстрував право власності на об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна - 246) незавершене будівництво будинку, об`єкт житлової нерухомості «ні» (відсоток готовності 15%) за адресою АДРЕСА_1 , де відсутній об`єкт нерухомого майна незавершене будівництво будинку, об`єкта нежитлової нерухомості. Рішення реєстратора від 26.01.2021 р. №56309036 про державну реєстрацію права власності на незавершене будівництво, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 підлягає скасуванню. ОСОБА_1 , маючи право власності на об`єкт нерухомості, який знаходиться на зазначеній земельній ділянці, набуває привілейованого права на користування земельною ділянкою, що у свою чергу призводить до обмеження у володінні, розпорядженні, користуванні власником земельної ділянки Зорянською сільською радою (ст.ст. 120, 122 ЗК України).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Частиною 3 статті 56 ЦПК України визначено право прокурора у визначених законом випадках звертатися до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Частинами 4, 5 ст. 56 ЦПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Як убачається з листів виконувача обов`язків керівника окружної прокуратури №50-2728вих-21 від 18.06.2021 р., №50-3151вих-21 від 02.07.2021 р.; №50-3359вих-21 від 12.07.2021 р. до Зорянської сільської ради, Рівненська окружна прокуратура у порядку ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» та з метою з`ясування наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру просить надати інформацію, зокрема п.5 листа №50-2728вих-21 від 18.06.2021 р.: «вкажіть чи перебувала у користуванні/віданні земельна ділянка комунальної форми власності, на якій виявлено безхазяйне майно по АДРЕСА_2 . Надайте копії підтверджуючих документів»; абзац 3 листа №50-3359вих-21 від 12.07.2021 р.: «Враховуючи викладене, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, керуючись ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», необхідно до 15.07.2021 р. надати до Рівненської окружної прокуратури інформацію щодо вжитих (запланованих для вжиття) заходів спрямованих на скасування державної реєстрації права приватної власності та повернення комунального майна по АДРЕСА_2 , поставлений на облік в Зорянській сільській раді 15.08.2018 р. на підставі рішення №1294».

Як убачається з повідомлення голови Зорянської сільської ради М.Олійника №993/02-12/21 від 13.07.2021 р. на №50- 3359вих-21 від 12.07.2021, зареєстроване Рівненською окружною прокуратурою №4979-21 від 19.07.2021 р.: «Розглянувши лист, Зорянська сільська рада повідомляє, що заходів щодо скасування державної реєстрації права приватної власності та повернення комунального майна по АДРЕСА_2 не вживалися. Отже, Зорянська сільська рада звертається до Вас здійснити представництво в суді законних інтересів сільської ради щодо скасування державної реєстрації права привтаної власності та повернення комунального майна по АДРЕСА_2 , керуючись Законом України «Про прокуратуру».

Крім того, виконувач обов`язків керівника окружної прокуратури Ю.Грисюк у листі №50-4510вих-21 від 30.08.2021 р. вказує, що у зв`язку з невжиттям Зорянською сільською радою як уповноваженим органом заходів щодо захисту інтересів держави та усунення перешкод у володінні, користуванні та розпорядженні нерухомим майном, Рівненська окружна прокуратура вважає за необхідне звернутися до суду в порядку, визначеному ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру». Повідомлено, що Рівненською окружною прокуратурою пред`явлено до Рівненського районного суду позовну заяву в інтересах держави в особі Зорянської сільської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача державний реєстратор Дубенської райдержадміністрації Ружнілов О.В. про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень 563090036 від 26.01.2021 р.

Отже, обґрунтування невжиття Зорянською сільською радою заходів щодо захисту інтересів держави наведені у тексті позову, про що долучено її листування з Рівненською окружною прокуратурою, тому дії прокурора щодо ініціювання судового процесу відповідають легітимній меті, що узгоджується з висновками, висловленими Верховним Судом у постанові від 07 жовтня 2020 року у справі № 265/10650/18 (провадження № 61-1346св20), від 17 березня 2021 року у справі № 263/18986/19 (провадження № 61-19380св20).

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що прокурором достатнім чином підтверджено наявність повноважень щодо звернення до суду для захисту прав держави у сфері неухильного та ефективного виконання органами місцевого самоврядування та їх посадовими особами законодавчих обов`язків щодо комунального майна та те, що доводи сторони відповідача не знайшли свого об`єктивного підтвердження про наявність обґрунтованих та обов`язкових підстав для залишення позову без розгляду, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 - адвоката Корень О.М. про залишення позову без розгляду, слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 258-261, 353, 354 ЦПК України, - суд

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника відповідачки ОСОБА_1 адвоката Корень Олесі Миколаївни про залишення позову виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури Грисюка Ю. без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення - ухвала суду - складено 09.09.2022 р.

Суддя Гнатущенко Ю.В.