Справа № 288/1355/22
Провадження № 2/288/297/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина до складу якої входить зокрема 1/2 частка земельної ділянки площею 1,1052 га, яка розташована на території села Лучин Житомирського району Житомирської області, кадастровий номер земельної ділянки :01:000:0113.

Позивач, як син померлого є спадкоємцем першої черги за законом.

На час смерті батько позивача проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 , один.

Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, позивач отримав відмову, в зв`язку з тим, що заяву після смерті батька у строк визначений законом не подавав і у права спадкування не вступав та пропустив строк на прийняття спадщини.

Після смерті батька спадкова справа не заводилась, тобто відсутні спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті батька.

Позивач вважав, що прийняв спадщину так як заволодів документами на спадкове майно після смерті батька, крім цього була домовленість між ним та матір`ю і сестрою про те, що саме він буде спадкоємцем на вказане майно, тому документи на спадкове майно знаходились у позивача та інші спадкоємці не вчиняли ніяких дій на оформлення права на спадщину після смерті батька.

Таким чином, за вказаних обставин позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 з поважних причин і має право на його поновлення.

Позивач просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Судові витрати віднести на його рахунок.

Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розглядати справу без його участі.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розгляд справи слухати без участі їх представника, щодо прийняття рішення покладаються на розсуд суду.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 12 червня 2019 року Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 68 /а.с. 6/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 06 червня 2019 року Попільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного сану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , актовий запис № 917 /а.с. 7/.

Довідкою № 169 від 16 серпня 2022 року Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженець села Лучин, Попільнянського району, Житомирської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживав та був зареєстрований до дня його смерті за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 8/.

Згідно Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 липня 2022 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області Центрально -Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), № 154/02-31 від 01 липня 2022 року, ОСОБА_1 відмовлено у вчинені нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , батька ОСОБА_2 в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 9/.

Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) виданої 01 липня 2022 року Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області Центрально -Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), у Спадковому реєстрі відсутні інформація відносно ОСОБА_2 /а.с. 10/.

Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом посвідченого 12 серпня 2015 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, спадкоємцями зазначеного в цьому свідоцтві майна ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , є її діти: ОСОБА_2 та ОСОБА_5 на 1/2 ідеальну частину спадкового майна кожному. Спадщина, на яку в указаній частці видано це свідоцтво, складається з земельної ділянки площею 1,1052 га, що розташована за адресою: Лучинська сільська рада, Попільнянського району, Житомирської області, яка передана у приватну власність для ведення товарного сільськогосподарського виробництва /а.с. 11/.

Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованого 20 серпня 2015 року приватним нотаріусом Попільнянського районного нотаріального округу Житомирської області, актуальна інформація про державну реєстрацію права власності на 1/2 частку земельної ділянки, яка розташована за адресою: Житомирська область, Попільнянський район, Лучинська сільська рада, власник ОСОБА_2 /а.с. 12/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до положень частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просив судові витрати віднести на його рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник