Провадження № 6/754/215/22
Справа № 754/2467/19
У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2022 року м.Київ

Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Скрипки О.І.

при секретарі Федорченко Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві заяву ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про поворот виконання рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник ОСОБА_1 в особі свого представника ОСОБА_2 звернулась до суду з заявою про поворот виконання рішення.

Свою заяву заявник мотивує тим, що заочним рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 01.07.2019 року з неї стягнуто на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 11 578,12 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн. На виконання вказаного рішення 18.11.2019 року було видано виконавчий лист. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 04.03.2020 року вищевказане заочне рішення суду скасовано, справу призначено до розгляду. Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 16.06.2021 року позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з неї на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 1422,68 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 18.11.2021 року виправлено арифметичну помилку в рішенні суду в частині розміру судового збору з «1921,00 грн.» на «230,52 грн.». Відтак, загальний розмір стягнення становить 1653,20 грн.

Як зазначає заявник, згідно листа приватного виконавця Лановенко Л.О. від 19.10.2021 року № 9265, під час виконання вищевказаного виконавчого листа було стягнуто кошти з боржника, які розподілено наступним чином:

-2546,37 грн. - борг за виконавчим документом;

-254,62 грн. - основна винагорода приватного виконавця;

-2000,00 грн. - витрати виконавчого провадження.

Тобто, на думку заявника, з неї було стягнуто на користь банку грошові кошти в розмірі 4800,99 грн., що в кілька разів перевищує розмір задоволених судом позовних вимог.

На підставі викладеного, заявник просить здійснити поворот виконання рішення Деснянського районного суду м.Києва від 01.09.2019 року шляхом стягнення з АТ КБ «ПриватБанк» на її користь коштів в розмірі 893,17 грн., повернення приватним виконавцем частину стягнутої основної винагороди в розмірі 89,30 грн., а також просить вирішити питання про повне або часткове повернення приватним виконавцем стягнутих витрат виконавчого провадження в розмірі 2000,00 грн.

В судове засідання сторони не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшов відзив на заяву, в якому він просить відмовити в задоволенні заяви.

Відповідно до ч.10 ст.444 ЦПК України, заява про поворот виконання рішення суду розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їхня неявка не перешкоджає її розгляду.

Враховуючи вказану норму ЦПК України, стислість строків розгляду даної категорії справ, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін.

Суд, дослідивши матеріали заяви, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку, що заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Так, заочним рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 01.07.2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 11 578,12 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн.

На виконання вказаного рішення 18.11.2019 року було видано виконавчий лист, який перебував на примусовому виконанні у приватного виконавця Лановенко Л.О.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 04.03.2020 року вищевказане заочне рішення суду скасовано та справу призначено до розгляду.

Рішенням Деснянського районного суду м.Києва від 16.06.2021 року позовні вимоги задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 1422,68 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн.

Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 18.11.2021 року виправлено арифметичну помилку у вказаному рішенні суду в частині розміру судового збору з «1921,00 грн.» на «230,52 грн.».

За змістом ст.444 ЦПК України, питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 02.11.2011р. №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав.

Отже, за змістом вказаної вище статті ЦПК України, якщо обов`язок щодо вирішення питання про поворот виконання судового рішення не був виконаний судом апеляційної чи касаційної інстанції, відповідач вправі в межах річного строку звернутися до суду, у якому перебуває справа, із заявою про поворот виконання рішення; при цьому, строк починає обраховуватись з моменту набрання законної сили рішенням чи ухвалою суду про відмову в задоволенні позову, задоволення позовних вимог у меншому розмірі, закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду.

Вказане відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка була зазначена у постанові від 27.02.2020 року (справа 635/2683/14-а, провадження №К/9901/15467/18).

Між тим, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про поворот виконання судового рішення більше ніж через рік з дня ухвалення рішення судом 16.06.2021 року.

Згідно із ст.ст. 120, 123 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо законом не визначені, - встановлюються судом. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином встановлено, що ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про поворот виконання судового рішення з пропуском встановленого процесуальним законом річного строку, а заява про поновлення такого строку ні від неї, ні від її представника до суду не надійшла.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення підлягає залишенню без розгляду відповідно до вимог ст.126 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.126, 127, 444 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про поворот виконання рішення - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 26 вересня 2021 року.

Суддя: