КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року

місто Київ

Справа 756/15417/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8781/2022

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Судді-доповідача: Желепи О.В.,

суддів: Кравець В.А., Мазурик О.Ф.

за участю секретаря судового засідання: Вєтчінової О.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Костенок Андрія Михайловича в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 17 червня 2022 року про відмову у задоволені заяви про зустрічне забезпечення позову (у складі судді Банасько І.М.,повний текст ухвали складено 21.06.2022 року)

у справі за позовом ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої особи ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Микола Іванович, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

01 жовтня 2021 року ОСОБА_3 яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , звернулась до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просила: накластиарешт на об`єкт нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 ; заборонити ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо об`єкта нерухомого майна; заборонити усім суб`єктам державної реєстрації, усім державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо цього нерухомого майна.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва у справі №756/15120/21 від 04жовтня 2022 року заяву задоволено частково накладеноарешт на нерухоме майно двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 43,9 кв.м, житловою площею 25,4 кв.м, яка на праві особистої приватної власності належить ОСОБА_2 , шляхом заборони вчиняти дії щодо його реалізації (відчуження).

Ухвалою суду від 22жовтня 2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі№756/15417/21 за позовом ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої особи ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , треті особи: Служба у справах дітей Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Кондратенко Микола Іванович, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та про зобов`язання вчинити дії.

У червні 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Костенок А.М. звернувся до суду з клопотанням про зустрічне забезпечення позову, в якому просив зобов`язати ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої особи - ОСОБА_4 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти в розмірі 1 024 899 грн 00 к., що дорівнює розміру вартості квартири згідно з договором купівлі-продажу від 29 липня 2020 року, укладеного між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кондратенком М.І. та зареєстрованого в реєстрі за №615, які ОСОБА_2 передала продавцю в рахунок оплати квартири та зобов`язати ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітньої особи - ОСОБА_4 укласти з ОСОБА_2 договір поруки, відповідно до якого ОСОБА_3 поручається відповідати за виконання ОСОБА_5 - колишнім чоловіком ОСОБА_3 зобов`язання перед ОСОБА_2 щодо повернення останній вказаних грошових коштів, сплачених нею за квартиру.

В обгрунтування клопотання зазначав, що наявне обтяження об`єкту нерухомого майна застосоване судом за заявою ОСОБА_3 , що діє в інтересах ОСОБА_4 , про забезпечення позову в даній справі, обмежує права та інтереси ОСОБА_2 як власника щодо володіння, користування та розпорядження своїм майном та негативним чином впливає на її можливість володіти, розпоряджатися та користуватися своїм майном. У разі задоволення судом позову, ОСОБА_2 позбавляється квартири, яка є єдиним для неї з неповнолітньою донькою житлом, а ОСОБА_5 , враховуючи його майновий стан, не спроможній повернути ОСОБА_2 грошові кошти в розмірі 1 024 899 грн 00 к. сплачені останньою за договором купівлі-продажу.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 17 червня 2022 року у задоволенні заяви Костенок А.М. який діє в інтересах ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову - відмовлено.

Не погодившись з такою ухвалою суду 07 липня 2022 року, Костенок А.М. в інтересах ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою клопотання про зустрічне забезпечення позову у цій справі задовольнити повністю.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала є незаконною і необґрунтованою, а висновки суду про ненадання стороною відповідача ОСОБА_2 належних доказів на підтвердження збитків, що спричинені або можуть бути спричинені їй саме забезпеченням позову, оскільки накладення арешту на спірну квартиру не позбавляє відповідача права користування даною квартирою, майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним до вирішення судом спору - є хибними.

Вказує, що вимога про вжиття заходів зустрічного забезпечення нерозривно пов`язана з позовними вимогами, спрямована на забезпечення виконання можливого рішення суду і випливає з майнового стану як позивача так і її колишнього чоловіка відповідача ОСОБА_5 .

Зазначає, що невжиття заходів зустрічного забезпечення зробить неможливим виконання рішення суду в частині повернення коштів відповідачці ОСОБА_2 в разі визнання правочину недійсним, оскільки позивач не пов`язана з нею будь-якими договірними відносинами, а відповідач ОСОБА_5 не працює, будь-яких доходів, рухомого та нерухомого майна не має, крім того, протягом тривалого строку перебував в місцях позбавлення волі і, на момент звернення з клопотанням, перебуває в Київському слідчому ізоляторі.

Відповідно до матеріалів справи, станом на 13 вересня 2022 року відзив на адресу суду від учасників справи не надійшов.

У судовому засіданні 13 вересня 2022 року представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Костенок А.М. доводи апеляційної скарги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник Позивача адвокат Матвійчук О.В. проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Інші учасники у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені своєчасно та належним чином.

За правилами ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача Желепи О.В., пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У жовтні 2021 року ОСОБА_3 яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , звернулась до суду з заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви, в якій просила: накласти арешт на об`єкт нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 ; заборонити ОСОБА_2 вчиняти будь-які дії щодо об`єкта нерухомого майна; заборонити усім суб`єктам державної реєстрації, усім державним реєстраторам вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо цього нерухомого майна.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва у справі №756/15120/21 від 04жовтня 2022 року заяву задоволено частково накладеноарешт на нерухоме майно двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 43,9 кв.м, житловою площею 25,4 кв.м, яка на праві особистої приватної власності належить ОСОБА_2 , шляхом заборони вчиняти дії щодо його реалізації (відчуження).

07 жовтня 2021 року ОСОБА_3 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_4 , звернулась до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_2 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та про зобов`язання вчинити дії.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що стороною відповідача ОСОБА_2 не надано належних доказів на підтвердження збитків, які спричинені або можуть бути спричинені їй забезпеченням позову, оскільки накладення арешту на спірну квартиру не позбавляє відповідача права користування даною квартирою, майно фактично перебуває у володінні власника, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним до вирішення судом спору.

Відповідачем ОСОБА_2 не доведено розмір збитків, які можуть бути спричинені вжитими судом заходами забезпеченням позову.

Відтак, з огляду на обраний вид забезпечення позову - накладення арешту на спірну квартиру, який не впливає на матеріальний стан відповідача ОСОБА_2 , як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування, враховуючи недоведеність збитків яких може зазнати відповідач внаслідок накладення арешту на спірну квартиру та необхідності у застосуванні зустрічного забезпечення суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Вказаний висновок суду є законним і обґрунтованим, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-7 ст. 154 ЦПК України суд при вирішенні заяви про забезпечення позову може вимагати від особи, яка звернулася із такою заявою, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), як правило шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі визначеної судом.

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи.

Згідно з ч.5 ст. 154 ЦПК України, заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Таким чином, зустрічне забезпечення - це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.

Обраний вид забезпечення позову, не впливає на матеріальний стан відповідача, як власника майна, та не призводить до понесення додаткових витрат внаслідок його застосування.

Крім того,відповідачем не доведено розмір збитків, які можуть бути спричинені вжитими судом заходами забезпеченням позову, оскільки суду не надано доказів завдання збитків або доказів можливого завдання збитків, які можуть бути спричинені вжитими судом заходами забезпеченням позову, внаслідок накладення арешту на нерухоме майно, а саме двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 43,9 кв.м, житловою площею 25,4 кв.м.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що відповідач ОСОБА_5 , в разі задоволення позову, не зможе повернути грошові кошти ОСОБА_2 , оскільки це не свідчить про те, що вказана обставина є збитками завданими саме внаслідок забезпечення позову.

Апелянт фактично підміняє наслідки, які можуть настати через вжитий спосіб забезпечення позову з наслідками задоволення позову.

Отже, доводи апеляційної скарги про те, що висновки суду першої інстанції є хибними і суд безпідставно відмовив у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи апеляційним судом. Суд першої інстанції, у визначеному законом порядку, розглянув заяву сторони та за результатами розгляду постановив обґрунтовану ухвалу про відмову у зустрічному забезпеченні.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про зустрічне забезпечення позову.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ухвалу суду постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому вона залишається судом без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384, 389 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Костенок Андрія Михайловича в інтересах ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 17 червня 2022 року про відмову у задоволені заяви про зустрічне забезпечення позову залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст постанови складено 16 вересня 2022 року.

Головуючий: О.В. Желепа

Судді:

В.А. Кравець

О.Ф. Мазурик