26.09.2022 Єдиний унікальний номер 205/3730/22
Провадження № 2/205/2214/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2022 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська

у складі головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участю секретаря судового засідання Ільїчової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Дніпро, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 28.06.2022 року звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , в якій просить: розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований 20 грудня 1997 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська та скасувати актовий запис № 1097.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що 20 грудня 1997 року було укладено шлюб між позивачем та відповідачем Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська, про що видано відповідне свідоцтво. Від шлюбу сторони мають доньку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вказує, що з 2016 року шлюбні відносини між сторонами припинені, не підтримують шлюбно-сімейних стосунків і не мають спільного бюджету. Спільне життя з відповідачем позивач вважає неможливим через втрату почуття любові та поваги, різних поглядів на життя, відсутність взаєморозуміння з питань ведення господарства, втратою фізичних і духовних зав`язків між позивачем та відповідачем. Вважає, що збереження шлюбу буде суперечити інтересам подружжя.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 13 липня 2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання.

20.09.2022 року канцелярією суду було зареєстровано клопотання ОСОБА_2 про зупинення розгляду справи № 205/3730/22 та надання строку подружжю для примирення терміном шість місяців, в обґрунтовані зазначила, що вона з чоловіком у шлюбі з 1997 року, Протягом всього часу, як і у будь якої сім`ї були непорозуміння, проте її метою завжди було збереження родини. Вважає, що на її психологічний стан дуже вплинули події війни, проте хоче знайти порозуміння та налагодити взаємовідносини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 клопотання відповідача про надання строку для примирення не визнав, просив відмовити, підтримавши заявлені позовні вимоги, зазначаючи на те, що хоч він і з дружиною живе в одній квартирі у АДРЕСА_1 , проте останні 8 років між ними припинені шлюбні відносини, вони не ведуть спільне господарства, не підтримують шлюбно-сімейних стосунків.

Представник позивача- адвокат Пантилеєнко З.С., заперечувала проти заявленого клопотання.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні не з`явилась, причини неявки суду не відомі, була повідомлена відповідно вимогам ЦПК України.

Вирішуючи питання щодо заявленого відповідачем клопотання про надання строку на примирення з позивачем, суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Статтею 5 СК України встановлено, що держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї.

Згідно із статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства суд застосовує положення ст.24 СК України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу.

В абзаці 2 та 3 пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року роз`яснено, що передбачене частиною 1 статті 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (частина 5 статті 191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Встановлено, що 20 грудня 1997 року позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 уклали шлюб у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська, про що у книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено актовий запис № 1070 та видано свідоцтво про укладення шлюбу (а.с.8).

Від шлюбу позивач та відповідач мають спільну неповнолітню доньку: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.9).

В судовому засіданні з пояснень позивача з`ясовано, що сторони проживають спільно, неповнолітня дитина проживає разом з обома сторонами.

З огляду на встановлені обставини, відсутність підстав вважати, що надання сторонам строку на примирення буде суперечити моральним засадам суспільства, враховуючи позицію відповідача, яка просить суд надати строк на примирення, заперечуючи проти розірвання шлюбу, позицію позивача, який просить розірвати шлюб та вважає, що на даний час втрачені почуття любові, наявність спільної неповнолітньої дитини та встановлені під час розгляду справи обставини, суд, з метою вживання заходів щодо примирення подружжя та можливого збереження сім`ї, приходить до висновку про можливість надання позивачу та відповідачу строку на примирення 2 (два) місяці.

У разі, якщо суд приходить до висновку про необхідність надання подружжю строку для примирення, він відповідно до імперативної вказівки п.4 ч.1 ст.251 ЦПК України зобов`язаний зупинити провадження у справі.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених пунктом 4 частини 1 статті 251 цього Кодексу, - до закінчення строку для примирення, визначеного судом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 111 СК України, ст. ст. 251, 253, 258-260, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_2 про надання строку для примирення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.

Надати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення терміном 2 (два) місяці.

Провадження у цивільній справі №205/3730/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - зупинити до закінчення строку для примирення.

Копію цієї ухвали невідкладно направити учасникам справи до відому.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислення з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.О. Бізяєва

.