УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого - судді Котлярової І.Ю.,

за участі секретаря Тищенко К.В.,

представника позивача та

третьої особи ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгорода у режимі відеоконференції цивільну справуза позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 16.05.2022 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі із призначення підготовчого судового засідання. В подальшому розгляд справи відкладався та по суті справа не розглядалась.

Разом з тим, 19.09.2022 року у підготовчому судовому засіданні представником позивача було заявлено клопотання про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду, яке в письмовому вигляді також було направлено на електронну адресу суду.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні не заперечував, щодо залишення позову без розгляду.

Третя особа в підготовче судове засідання не з`явилася, про місце, день та час розгляду справи була повідомлена належним чином. ЇЇ представник не заперечувала, щодо розгляду клопотання про залишення позову без розгляду за її відсутності.

Суд дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом порядку.

Статтею 257 ч. 1 п. 5 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, так як це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, яке не містить обмежень в його реалізації.

Враховуючи те, що представником позивача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання представника позивача та залишити позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення коштівбез розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а зустрічний позов ОСОБА_4 повернути заявнику.

Керуючись ст. 257, 260, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення коштів залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_5 про стягнення коштів повернути заявнику.

Роз`яснити, що повернення зустрічного позову не позбавляє право сторони звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 15-ти денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя: І.Ю. Котлярова