16.09.2022 Справа № 756/3923/22
Унікальний № 756/3923/22
Провадження № 2/756/3638/22
У Х В А Л А

16 вересня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Яценко Н.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Оболонського районного суду м.Києва з вищевказаним позовом про розірвання шлюбу.

При зверненні до суду позивач вказує місце проживання відповідача за адресою АДРЕСА_1 .

На судовий запит, направлений згідно із ч. 6 ст. 187 ЦПК України, надійшла відповідь з департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації КП ГІОЦ «Реєстр територіальної громади міста Києва», в якій зазначено, що відповідача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ІТС «Реєстр територіальної громади м.Києва» не знайдено.

Ухвалою суду від 12.07.2022 р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, з підстав того, що отримана судом інформація не дає змоги встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) відповідача, у зв`язку з чим позивачу запропоновано надати суду інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача на території України.

Як зазначив позивач у заяві про усунення недоліків, місце реєстрації відповідача - ОСОБА_2 значиться за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим з копії паспорта гр. ОСОБА_1 вбачається, що останній значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч.2 ст.28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З наявного в матеріалах справи воєнного квитка серії НОМЕР_1 виданого ОСОБА_1 вбачається, що останній є військовозобов`язаний, а відтак не може виїхати за межі країни.

Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

У подальшому, указом Президента України №133/2022 від 14 березня 2022 року було продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 259/2022 від 18 квітня 2022 року було продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року було продовжено строк дії воєнного стану в Україні продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №573/2022 від 12 серпня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Слід зазначити, що особа вже зверталась до суду із позовом про розірвання шлюбу, однак ухвалою Теплицького районного суду Вінницької області від 01.06.2022 р. ОСОБА_1 було повернуто позовну заяву.

Право на доступ до суду є однією з невід`ємних складових права, гарантованого ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р. Право на доступ до суду має бути «практичним та ефективним». Для досягнення такої ефективності особа повинна «мати чітку практичну можливість оскаржити акт, який є втручанням у її права» (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Bellet v. France» від 04.12.1995). Відтак праву на доступ до суду кореспондує позитивний обов`язок держави забезпечити ефективність права доступу до правосуддя (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Airey v. Ireland» від 09.10.1979).

Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р., Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Крім того, недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч.1 ст.378 ЦПК України).

Враховуючи, що ані позивач, ані відповідач не зареєстровані на території Оболонського району м.Києва, суд приходить до висновку, що справа не підсудна Оболонському районному суду міста Києва, натомість беручи до уваги, що відповідач проживає та зареєстрована за кордоном, а саме: АДРЕСА_2 , натомість позивач не має змоги виїхати до місця проживання відповідача з підстав того, що є військовозобов`язаним та на період дії правового режиму воєнного стану обмежений у праві виїзду за межі України, а відтак суд приходить до висновку, що справа має бути передана за підсудністю на розгляд до Теплицького районного суду Вінницької області (адреса місцезнаходження: 23800, смт.Теплик, вул.І.Франка, буд.26), за місцем реєстрації позивача, в порядку ч.2 ст.28 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27, 28, 31 - 32 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - передати на розгляд до Теплицького районного суду Вінницької області (адреса місцезнаходження: 23800, смт.Теплик, вул.І.Франка, буд.26).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 16 вересня 2022 року.

Суддя: Н.О. Яценко