Справа № 302/891/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.08.2022 смт.Міжгір`я

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до Філії «Хустська дорожня експлуатаційна дільниця» Дочірнього підприємства «Закарпатський облавтодор» (адреса: м.Хуст вул.Колгоспна,5 Хустського району Закарпатської області) про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з роботи,-

В С Т А Н О В И В:

17 серпня 2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Міжгірського районного суду Закарпатської області з позовом до Філії «Хустська дорожня експлуатаційна дільниця» Дочірнього підприємства «Закарпатський облавтодор» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з роботи, та у пред`явленому позові позивач ОСОБА_1 просить стягнути з Філії «Хустська дорожня експлуатаційна дільниця» Дочірнього підприємства «Закарпатський облавтодор» на його користь нараховану, але не виплачену заробітну плату в сумі 13989 грн. 70 коп. та середній заробіток за час затримки розрахунку в сумі 51975 грн.00 коп.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та матеріалами, що до неї додані, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч вказаним вимогам, позивачем не додано до позовної заяви документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону.

При зверненні до суду позивач у позовній заяві зазначає що він звільнений від сплати судового збору, посилаючись на пункт 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно ст.3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною 2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» закріплено перелік осіб, які звільнені від сплати судового збору під час розгляду справи у всіх судових інстанціях. Зокрема, відповідно до п.1 ч.1 ст.5 вказаного Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду в справі №728/2955/18 від 10.01.2019 року, де зазначено, що починаючи з 01 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Як слідує із змісту позовної заяви, наведених позивачем мотивів та доданих до позову документів, останнім пред`являються до відповідача вимоги про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з роботи.

За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу Законів про працю України та статей 1, 2 Закону України № 108/95-ВР «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року, середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (або за час вимушеного прогулу) під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Такий правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-301гс18).

Отже, при відсутності у матеріалах позову відомостей про наявність інших пільг при зверненні до суду, позивач має сплатити судовий збір на загальних підставах.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня - 2481 гривень.

Згідно Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 слід усунути вищевказані недоліки позовної заяви шляхом здійснення оплати судового збору в сумі 992,40 грн. на належний рахунок отримувача: ГУК у Зак. обл/Міжгірська тг/22030101, код ЄДРПОУ - 37975895, рахунок UA0007423, банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету 22030101.

Окрім цього, як вбачається з позовної заяви позивач обґрунтовує заявлені вимоги тим, що він перебував у трудових відносинах з відповідачем, однак згодом був звільнений з роботи за угодою сторін, при звільненні з ним не проведено належних розрахунків, зокрема не погашено заборгованість по заробітній платі. Однак означені доводи позивача не підтверджено відповідними доказами, зокрема, відсутнє підтвердження перебування сторін у трудових відносинах у виді наказу про прийняття та звільнення з посади, відсутня довідка про наявність заборгованості по виплаті заробітної плати при звільненні.

Крім того, до матеріалів позовної заяви позивачем ОСОБА_1 не долучено документальних підтверджень звернення позивача до відповідача та вирішення спірних питань у досудовому порядку.

Також до матеріалів позовної заяви не долучено здійснений позивачем розрахунок суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з роботи, який він просить стягнути з відповідача, в розмірі 51975,00 грн., з відображенням у ньому складових цієї суми та періоду, за який він здійснюється.

Крім того, заявлені позивачем позовні вимоги носять неконкретний характер, зокрема: у п.2 змісту позову (прохальній частині позовних вимог) позивач просить, крім іншого, також стягнути з відповідача на свою користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з роботи в сумі 51975,00 грн., проте позивачем у змісті позову не відображено період, за який саме здійсненні розрахунки вказаної суми.

Також, як вбачається з позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 пред`явлено позов до Філії «Хустська дорожня експлуатаційна дільниця» Дочірнього підприємства «Закарпатський облавтодор», однак згідно вимог чинного законодавства, філії та представництва, які не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Філія, в силу положень ст. 95 ЦК України, не є юридичною особою, та відповідно не наділена цивільною-процесуальною дієздатністю, у зв`язку з чим не може виступати стороною у цивільному процесі. Тому справи, в яких відповідачем виступає філія чи представництво, не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства у зв`язку з відсутністю сторони у цивільному процесі, до якої пред`явлено позов, а отже, неможливістю вирішення цивільного спору.

Також слід зазначити, що саме звернення особи до суду з позовною заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання позивачем умов реалізації права на звернення до цього суду з позовною заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у необхідності долучення до позовної заяви оригіналу платіжного документу про сплату позивачем судового збору в сумі 992,40 грн. за подання позову майнового характеру, у відповідності до вимог Закону за вказаними вище реквізитами та надання уточненої позовної заяви до належного відповідача.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня надходження цієї ухвали усунути вказані недоліки щодо оплати судового збору у повному обсязі та уточнення заявлених позовних вимог.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Філії «Хустська дорожня експлуатаційна дільниця» Дочірнього підприємства «Закарпатський облавтодор» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з роботи - залишити без руху для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області: Ю. В. Сидоренко