Справа № 215/1465/22
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Камбул М.О.,
при секретарі судового засідання Таран О.В.,
за участю: позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №3 м. Кривого Рогу за допомогою звукозаписувального технічного засобу за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання незаконним наказу про призупинення дії трудового договору, поновлення дії трудового договору, стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позиції позивача.
02.05.2022 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання незаконним наказу про призупинення дії трудового договору, поновлення дії трудового договору, стягнення моральної шкоди, в якій просить визнати незаконним наказ №190-к/тр від 11.04.2022 про зупинення дії трудового договору з нею, та поновити дію трудового договору, стягнути з КПТМ «Криворіжтепломережа» на її користь моральну шкоду в розмірі 50000 грн., та понесені судові витрати.

Вказує, що вона працювала на підставі трудового договору на посаді оператора котельні в КПТМ «Криворіжтепломережа» Тернівського теплового району. 11.04.2022 начальник відділу кадрів відповідача ознайомила з Наказом №10-к/тр від 11.04.2022 про призупинення дії трудового договору з нею на підставі ст. 13 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ. З вказаним наказом вона не згодна, так як КПТМ «Криворіжтепломрежа» на підставі ст. 16 ЗУ «Про критичну інфраструктуру та її захист», відноситься до об`єктів критичної інфраструктури. Зазначає, що відповідно до вказаного Закону відповідач не отримував офіційного підтвердження, щодо припинення діяльності підприємства в умовах воєнного стану. Крім того, кожного року за час своєї трудової діяльності вона припиняла після кінця опалювального сезону трудові відносини згідно своєї посади, але за нею зберігалася заробітна плата та робоче місце, а на початок опалювального сезону приступала до своїх посадових обов`язків. Також, їй не зрозумілі підстави для винесення вказаного наказу, якщо контракту не було і зміни до трудового договору не вносилися.
Після ознайомлення з наказом, вона залишилась без роботи, не отримує заробітну плату, не має можливість забезпечити своїх дітей належними умовами життя, сплатити за комунальні послуги, що порушує її звичайне життя. З цього приводу у неї почався депресивний стан, відчуття тривоги, почалася тахікардія, постійні головні болі, запаморочення, тому у зв`язку з погіршенням її звичайного способу життя просить також відшкодувати їй моральну шкоду в сумі 50 000 грн.

Стислий виклад заперечень відповідача.
24.05.2022 представник відповідача КПТМ «Криворіжтепломережа» Лотанюк С.В. надала відзив на позовну заяву. Вказує, що позивач працювала на підприємстві на посаді оператора котельні 5 розряду теплового району котелень. Згідно робочої інструкції, до завдань та обов`язків позивача входило, зокрема, обслуговування котлів. Станом на день видання спірного наказу №190-к/тр від 11.04.2022 у м. Кривий Ріг закінчено опалювальний період, іншої роботи надати ОСОБА_1 не представляється можливим. Разом з цим, за текстом позовної заяви зазначено, як підставу для звернення до суду порушення в частині припинення трудового договору відповідно до п.1 ст. 36 КЗпП України, а саме відсутність у заяві конкретної дати звільнення. Даний факт не відповідає дійсності, оскільки заява про звільнення власноручно написана позивачем із зазначенням дати звільнення (10.05.2022) та дати складання заяви (09.05.2022). На підставі наказу від 10.05.2022 №377-к/з, позивача було звільнено за згодою сторін п.1 ст. 36 КЗпП України. У зв`язку з викладеним, вважає, що позовні вимоги до КПТМ «Криворіжтепломережа» безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, оскільки відсутнє порушення прав, свобод та інтересів позивача, а стягнення моральної шкоди та витрат є штучно надуманим, тому просить відмовити у позові.

Заяви, клопотання учасників справи.
Позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні просила задовольнити позовні вимоги, пояснила, що з наказом про призупинення дії трудового договору вона не згодна, так як вона працювала на котельні в опалювальний період. Після винесення спірного наказу, їй запропонували працювати двірником, але вона була не згодна.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, пояснив, що були відсутні правові підстави у відповідача для винесення спірного наказу, оскільки підприємство не постраждало від військової агресії. Запропонувавши позивачу посаду двірника, вона була не згодна, оскільки це не її посада.
Представник відповідача КПТМ «Криворіжтепломережа» Лотанюк С.В. в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просить в позову відмовити на підставах викладених у відзиві на позовну заяву. В судовому засіданні 17.08.2022 пояснила, що 11.04.2022 винесено наказ про призупинення дії трудового договору з ОСОБА_1 оскільки в Україні запроваджено воєнний стан, було запропоновано іншу посаду, а саме двірником, але остання відмовилася та звільнилася з підприємства.

Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 16.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи по суті призначено на 10-00 год. 29.06.2022.
29.06.2022 справу знято з розгляду до 11-00 год. 17.08.2022, у зв`язку з зайнятістю судді в іншій справі.
В судовому засіданні 17.08.2022 оголошено по справі перерву до 11-00 год. 19.09.2022, перед дослідженням доказів по справі.
Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, що позивач ОСОБА_1 працювала на посаді оператора котельні КПТМ «Криворіжтепломережа», що підтверджується копією посвідчення № НОМЕР_1 (а.с. 8).
Згідно п. 1.4 робочої інструкції оператора котельні 5 розряду теплового району, код КП 8162, затвердженої директором КПТМ «Криворіжтепломережа», трудові відносини з підприємством КПТМ «Криворіжтепломережа» регламентується діючим трудовим законодавством, колективним договором підприємства КПТМ «Криворіжтепломережа», Положенням про тепловий район та цією інструкцією (а.с. 40-42).
Відповідно до Наказу №10-к/тр від 11.04.2022 про призупинення дії трудового договору з працівниками, керуючись ст. 13 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ призупинено дію трудових договорів з 12 квітня 2022 року з працівниками КПТМ «Криворіжтепломережа» Тернівського теплового району до зупинення військової агресії про України, зокрема призупинено дію трудового договору з позивачем ОСОБА_1 (а.с. 9-10).
Згідно Наказу від 10.05.2022 №377-к/з, ОСОБА_1 звільнено за згодою сторін, на підставі п.1 ст. 36 КЗпП України (а.с. 38-39).
Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним в задоволенні позову відмовити.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно до ч.3 ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Статтею 2 Кодексу законів про працю України передбачено, що право громадян України на працю, - тобто на одержання роботи з оплатою праці не нижче встановленого державою мінімального розміру, - включаючи право на вільний вибір професії, роду занять і роботи, забезпечується державою. Держава створює умови для ефективної зайнятості населення, сприяє працевлаштуванню, підготовці і підвищенню трудової кваліфікації, а при необхідності забезпечує перепідготовку осіб, вивільнюваних у результаті переходу на ринкову економіку.
Так, судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 працювала на посаді оператора котельні КПТМ «Криворіжтепломережа».

Крім того, у позовній заяві позивач зазначає, що кожного року за час своєї трудової діяльності ОСОБА_1 припиняла трудові відносини після закінчення опалювального сезону, також такого висновку можна дійти зі змісту робочої інструкції оператора котельні 5 розряду теплового району, код КП 8162, затвердженої директором КПТМ «Криворіжтепломережа».
Відповідно до позиції викладеній у постанові Верховної Ради України «Про Заяву Верховної Ради України «Про відсіч збройній агресії Російської Федерації та подолання її наслідків» від 21 квітня 2014 року схвалено текст «Заяви Верховної Ради України «Про відсіч збройній агресії Російської Федерації та подолання її наслідків», з якої вбачається, що 20 лютого 2014 року були зафіксовані перші випадки порушення Збройними Силами Російської Федерації порядку перетину державного кордону України в районі Керченської протоки та використання підрозділів збройних сил Російської Федерації, розташованих в Криму, що знаходились там відповідно до Угоди між Україною і Російською Федерацією про статус та умови перебування на території України Чорноморського флоту Російської Федерації від 28.05.1997 року, для блокування українських військових частин.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про оборону України» №1932-ХІІ від 06.12.1991, збройна агресія - це застосування іншою державою або групою держав збройної сили проти України. Збройною агресією проти України вважається будь-яка з таких дій, зокрема: вторгнення або напад збройних сил іншої держави або групи держав на територію України, а також окупація або анексія частини території України; напад збройних сил іншої держави або групи держав на військові сухопутні, морські чи повітряні сили або цивільні морські чи повітряні флоти України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом № 2102-IX від 24.02.2022 (із подальшими змінами) на території України введено воєнний стан.
15.03.2022 прийнято Закон України № 2136-ІХ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», який визначає особливості трудових відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану». На період дії воєнного стану вводяться обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина відповідно до статей 43, 44 Конституції України. У період дії воєнного стану не застосовуються норми законодавства про працю у частині відносин, врегульованих цим Законом
Згідно ч. 2 ст. 3 вказаного Закону, у період дії воєнного стану норми частини третьої статті 32 Кодексу законів про працю України та інших законів України щодо повідомлення працівника про зміну істотних умов праці не застосовуються.
Так, згідно Наказу №10-к/тр від 11.04.2022 про призупинення дії трудового договору з працівниками, керуючись ст. 13 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15.03.2022 №2136-ІХ, було призупинено дію трудових договорів з 12 квітня 2022 року з працівниками КПТМ «Криворіжтепломережа» Тернівського теплового району до зупинення військової агресії про України, зокрема призупинено дію трудового договору з позивачем ОСОБА_1 (а.с. 9-10).
Статтею 13 Закону України від 15 березня 2022 року №2136-ІХ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», передбачено, що призупинення дії трудового договору - це тимчасове припинення роботодавцем забезпечення працівника роботою і тимчасове припинення працівником виконання роботи за укладеним трудовим договором. Дія трудового договору може бути призупинена у зв`язку з військовою агресією проти України, що виключає можливість надання та виконання роботи. Призупинення дії трудового договору не тягне за собою припинення трудових відносин. 2. Призупинення дії трудового договору роботодавець та працівник за можливості мають повідомити один одного у будь-який доступний спосіб. 3. Відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам на час призупинення дії трудового у повному обсязі покладається на державу, що здійснює військову агресію проти України.
Отже, спеціальна норма права передбачає право сторін призупинити дію трудового договору за умови наявності військової агресії проти України, що виключає можливість надання та виконання роботи. При цьому, роботодавець має перебувати в таких обставинах коли він не може надати роботу працівнику, працівник не може виконати роботу. Лише наявність правової норми яка передбачає право сторін призупинити дію трудового договору не є достатньою, мають для сторін наступити відповідні наслідки за обставинами, що передбачає така норма права.
Так, на підставі ст. 13 ЗУ «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», під час дії воєнного стану, підприємство може призупинити дію трудового договору, що і було зроблено відповідачем відносно трудових відносин з позивачем.
Оскільки позивач працювала оператором котельні, в квітні 2022 року опалювальний сезон вже закінчився, що зумовило не можливість виконувати позивачем саме роботи оператора котельні, КПТМ «Криворіжтепломережа» запропонувало позивачу іншу роботу, а саме двірником, від якої позивач відмовилася, що визнано позивачем в судовому засіданні.
Таким чином, враховуючи, що в Україні запроваджений воєнний стан, на іншу роботу позивач не погодилася, тому відповідачем було правомірно прийнято наказ №10-к/тр від 11.04.2022, яким призупинено дію трудового договору з позивачем, тому правові підстави для задоволення позову відсутні.
Також, стосовно звільнення позивача з підприємства, суд зазначає, що ОСОБА_1 добровільно подано заяву на звільнення, що визнано позивачем в судовому засіданні та позивач не оспорює, що її було звільнено незаконно.
Щодо строку трудового договору, який укладений між позивачем та КПТМ «Криворіжтепломережа», суд зазначає наступне.

Статтею 23 КЗпП України передбачено, що трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи. Строковий трудовий договір укладається у випадках, коли трудові відносини не можуть бути встановлені на невизначений строк з урахуванням характеру наступної роботи, або умов її виконання, або інтересів працівника та в інших випадках, передбачених законодавчими актами.
Роботодавець зобов`язаний інформувати працівників, які працюють за строковим трудовим договором, про вакансії, що відповідають їх кваліфікації та передбачають можливість укладення безстрокового трудового договору, а також забезпечити рівні можливості таких працівників для його укладення
У прикінцевих положеннях Закону України від 15 березня 2022 року №2136-ІХ встановлено, що він діє протягом воєнного стану, введеного відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», та втрачає чинність з дня припинення або скасування воєнного стану, крім частини третьої статті 13 цього Закону, яка втрачає чинність з моменту завершення виплати державою, що здійснює військову агресію проти України, відшкодування заробітної плати, гарантійних та компенсаційних виплат працівникам.
Підставою припинення трудового договору є угода сторін, що встановлено п.1 ст. 36 КЗпП України.
Оскільки на момент розгляду справи в Україні продовжує діяти воєнний стан, та спірним наказом з позивачем було лише призупинено дію трудового договору, тобто призупинено трудові відносини між сторонами, тому посилання позивача на норму п.1 ст. 36 КЗпП України, яка діє при звільненні є безпідставним.

Трудовій договір з позивачем, на підставі п.1 ст. 36 КЗпП України було припинено за добровільною заявою ОСОБА_1 , що визнано нею в судовому засіданні.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до внесених змін згідно із Законом № 2352-IX від 01.07.2022, частиною 3 ст. 13 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» передбачено, що у разі незгоди працівника (працівників) із наказом (розпорядженням) роботодавця про призупинення дії трудового договору працівником або профспілкою за дорученням працівника (працівників) відповідний наказ (розпорядження) може бути оскаржений до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, або його територіального органу, який, вивчивши зміст наказу (розпорядження) та підстави для його видання, за погодженням з військовою адміністрацією може внести роботодавцеві припис про скасування відповідного наказу (розпорядження) або про усунення порушення законодавства про працю іншим шляхом, що є обов`язковим до виконання роботодавцем протягом 14 календарних днів з дня отримання такого припису.

Таким чином, позивач може оскаржити до центрального органу виконавчої влади спірний наказ.

Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, оскільки ОСОБА_1 при зверненні до суду була звільнена від сплати судового збору, у задоволенні позову відмовлено, тому слід судові витрати компенсувати за рахунок держави.
Крім того, представником позивача 24.05.2022 подане клопотання, в якому вказує, що адвокатом подано завідомо безпідставний позов, позов за відсутності предмету спору, а спір має очевидний штучний характер. В тексті позовної заяви зазначено як підставу для звернення до суду в частині припинення трудового договору відповідно до п.1 ст. 36 КЗпП України, що не відповідає дійсності. Також, в копії договору про надання юридичних послуг від 14.04.2022 та ордері на надання правничої (правової) допомоги містяться розбіжності щодо року видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю: в ордері це 2012 рік, а в договорі 2011 рік, тому вважає, що відповідно до ч.2 ст. 43 ЦПК України, представником позивача приховано докази, та не надано суду повні і достовірні пояснення, тобто вводить суд в оману щодо фактичних обставин справи, що є підставою для винесення для винесення окремої ухвали стосовно представника позивача адвоката Скоробогатька В.Ю.
Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
За приписами статті 26 Закону «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.
Згідно п. 11 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41, ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 01.07.2020 по справі № 320/5420/18 зазначає, що ордер, який видано відповідно до Закону № 5076-VI, є самостійним документом, що підтверджує повноваження адвоката.
Пунктом 6 Положення визначено, що бланки ордерів, згідно із затвердженою типовою формою, генеруються у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України, слідуючи командам системи.
При цьому РАУ наголошує, що стороною договору про надання правової допомоги при здійсненні адвокатом адвокатської діяльності у формі адвокатського бюро є адвокатське бюро (частина 5 статті 14 Закону); стороною договору про надання правової допомоги при здійсненні адвокатської діяльності у формі адвокатського об`єднання є адвокатське об`єднання, від імені якого договір підписується учасником адвокатського об`єднання, уповноваженим на це довіреністю або статутом адвокатського об`єднання (частина 5 статті 15 Закону).
Згідно з пунктом 8 Положення адвокати, адвокатські об`єднання або адвокатські бюро ініціюють генерування ордерів відповідно від адвокатів, які здійснюють адвокатську діяльність індивідуально, керівників (уповноважених осіб) адвокатського об`єднання, адвокатського бюро через офіційний веб-сайт НААУ, в раді адвокатів регіону, або як виняток у передбачених Радою адвокатів України випадках безпосередньо у Національній асоціації адвокатів.
Таким чином, система управління електронної бази даних Єдиного реєстру адвокатів України генерує у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів ордери на надання правничої (правової) допомоги відповідно до обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності.
З огляду на викладене, типова форма (зразок) ордера на надання правничої (правової) допомоги (Додаток № 1 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням РАУ № 41 від 12 квітня 2019 року, зі змінами) відповідає згенерованим ордерам на надання правничої (правової) допомоги у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів та відображає форму, в якій адвокат здійснює свою адвокатську діяльність та яка зазначена в Єдиному реєстрі адвокатів України
Враховуючи, що до позовної заяви підписаної адвокатом додано копію ордеру серії АЕ №1048456, виданого на підставі рішення Дніпровською обласною КДКА № 2391 від 23 січня 2012 року, та між ОСОБА_1 та адвокатом Скоробогатьком В.Ю. укладений договір про надання правової допомоги від 14.02.2022 на представництво інтересів позивача, тобто повноваження представника позивача підтверджені належним чином відповідно до вимог законодавства, звернення до суду з даним позовом є способом захисту прав позивача, тому суд вважає, що відсутні підстави для винесення окремої ухвали.

На підставі ст.43 Конституції України, ст.5 ЦК України, керуючись ст.ст. 12, 19, 43, 49, 81, 133, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» про визнання незаконним наказу про призупинення дії трудового договору, поновлення дії трудового договору, стягнення моральної шкоди відмовити.
Судовий збір компенсувати за рахунок держави.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до п.3 розділу XII «Прикінцевих положень» ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Повний текст рішення складено та підписано 22 вересня 2022 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа», , місцезнаходження за адресою: 50099, м.Кривий Ріг, пров.Дежньова, 9.

Суддя: