Провадження № 2/369/3230/22
РІШЕННЯ

Іменем України

06.09.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді- Дубас Т.В.

при секретарі Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва №6 в приміщенні Києво-Святошинського районного суду Київської області цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що 21 липня 2021 року представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено порушення відповідачем пунктів 1.2.1; 2.1.3; 2.3.1; 2.3.2; 2.3.3; 5.5.5; що відповідає порушенню п. 8.4.2 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу поставленої електричної енергії до електромережі ОСВ з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ на 4х25 від ТП 2469 до квартири споживача. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась.

Представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було складено Акт № К046370 «Про порушення Правил користування електричною енергією у споживача».

Рішенням комісії по розгляду акту № К046370 від 10.08.2021 р., оформленим протоколом №111 від 21.07.2021 р., вирішено, що акт підлягає розрахунку згідно п. 8.4. 13 формула 8 ПРРЕ за період 98 днів з 14.04. 2021 року по 21.07. 2021 року. На засіданні комісії приймав участь представник споживача за ордером від 03.08.2021 р. ОСОБА_2 .

Відповідно до розрахунку за актом № К046370 від 21.07.2021 р. вартість недорахованої електроенергії становить 40 876, 25 грн.

Протокол разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії були направлені відповідачу 13.08.2021 року, проте відповідачем вартість недорахованої електроенергії сплачена не була. Рішенням комісії по розгляду акту №К046370 від 10.08.2021 р., оформленим протоколом №111 від 21.07.2021 р. відповідачем не оскаржувалось.

Тобто, на дату подання позову за відповідачем рахується заборгованість перед позивачем у розмірі 40 876,25 грн.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.12.2021 року відкрито провадження у справі.

17.06.2022 року до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позов.

Заперечуючи щодо позовних вимог позивача відповідач зазначив, що подану позовну заяву позивач аргументує тим, що 21.07.2021 року уповноваженими представниками Позивача при пред`явленні ними службових посвідчень, у присутності гр. ОСОБА_3 (яку з незрозумілих підстав позивач вважає представником відповідача), під час проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_1 , було начебто виявлено факт порушення п. 1.2.1, п. 2.1.3., п. 2.3.1, п. 2.3.3, п. 2.3.3, п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 312 від 14.03.2018 р., а саме: самовільне підключення до електричних мереж, що перебувають на балансі ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», про що було складено Акт про порушення № К046370 від 21.07.2021 р.

Окремо Позивач посилається на те, що Акт складено начебто у відповідності до вимог чинного законодавства, а примірник складеного акту надано, з незрозумілих причин, гр. ОСОБА_4 , яку Позивач вирішив призначити представником Відповідача.

В подальшому, складений Акт № К046371 від 21.07.2021 року було розглянуто комісією Позивача у присутності адвоката Янко Марії Ігорівни, яка була уповноважена представляти інтереси гр. ОСОБА_5 , та, знову ж таки з незрозумілих причин, яку Позивач призначив представником Відповідача (хоча жодних усних та/або письмових договорів, доручень, угод Відповідач із адвокатом Янко М.І. та/або АО «ОЛСТЕН ПАРТНЕРС» не укладав та не надавав відповідно) та вирішено провести розрахунок згідно Акту.

Окремо, відповідно до протоколу № 077 від 21.07.2021 р. засідання комісії Позивача Відповідача про засідання комісії завчасно не повідомлялось, а було повідомлено невідомо кого (напевне мається на увазі адвокат Янко М.І., яка не є представником Відповідача) власне самим протоколом.

Протокол комісії Позивача № 111 від 10.08.2021 р. взагалі не містить інформацію про направлення повідомлення про дату та час проведення засідання комісії проте містить відмітку про те, що він вручений та з його змістом згодна адвокат Бечуцького Б.В. - Янко М.І.

Наприкінець, Позивач посилається на те, що ним начебто було надіслано протоколи засідання комісії та розрахункові документи для сплати нарахованої суми за адресою місцезнаходження майна Відповідача (а не за його місцем постійного проживання), хоча, відповідно до відстеження поштового відправлення за штрих кодовим ідентифікатором 498) розміщеним на офіційному веб-порталі Дії «УКРПОШТА», й міститься інформація про відсутність такого поштового відправлення оскільки воно не було зареєстровано в системі. Зазначає, що оскільки акт про порушення було складено з порушенням вимог ПКЕЕН та Методики, то нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі такого акту є протиправним.

Просить суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В судове засідання представник позивача не з`явився. До суду направив заяву, у якій просив суд розгляд справи проводити без його участі. Позов підтримав та просив суд задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Представник відповідача у відзиві на позовну заяву проти позову заперечував та просив суд відмовити у задоволенні.

Дослідивши матеріали справи, врахувавши відзив відповідача на позовну заяву позивача, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 є власником квартири за АДРЕСА_1 , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири.

Приватним акціонерним товариство «Київобленерго», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та ОСОБА_5 було підписано Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін.

Відповідно до п.1 Акту розмежування належність електромереж: ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» ТП-2469, КЛ-0, 4 кВ.

25 листопада 2016 року між Приватним акціонерним товариство «Київобленерго», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» та ОСОБА_5 було укладено договір про приєднання до електричних мереж за №К-00-16-111, відповідно до п. 1.1. даного договору виконавець послуг або інший власник мереж приєднується до багатоквартирного житлового будинку, місце розташування об`єкта Замовника: АДРЕСА_3 (кадастровий номер земельної ділянки :022:5026).

П.1.2. Місце забезпечення потужності об`єкта Замовника встановлюється в: РУ -0, 4 кВ ТП 10/0, 4 кВ №2469.

В матеріалах справи відсутності докази повідомлення будь-якої зі сторін про припинення дії договору.

21 липня 2021 року представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_4 , було виявлено порушення відповідачем пунктів 1.2.1; 2.1.3; 2.3.1; 2.3.2; 2.3.3; 5.5.5; що відповідає порушенню п. 8.4.2 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу поставленої електричної енергії до електромережі ОСВ з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ на 25 від ТП 2469 до квартири споживача. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась.

Представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було складено Акт № К046370 «Про порушення Правил користування електричною енергією у споживача».

Протокол разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії були направлені відповідачу 13.08.2021 року, проте відповідачем вартість недорахованої електроенергії сплачена не була. Рішенням комісії по розгляду акту №К046370 від 10.08.2021 р., оформленим протоколом №111 від 21.07.2021 р. відповідачем не оскаржувалось.

Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН, побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.

Суд, погоджується з доводами представника відповідача, що оскільки енергопосточальник несвоєчасно повідомив відповідача про час і дату засідання комісії, розгляд акту не мав відбутися.

Рішенням комісії по розгляду акту № К046370 від 10.08.2021 р., оформленим протоколом №111 від 21.07.2021 р., вирішено, що акт підлягає розрахунку згідно п. 8.4. 13 формула 8 ПРРЕ за період 98 днів з 14.04. 2021 року по 21.07. 2021 року. На засіданні комісії приймав участь представник споживача за ордером від 03.08.2021 р. ОСОБА_2 .

Відповідно до розрахунку за актом № К046370 від 21.07.2021 р. вартість недорахованої електроенергії становить 40 876, 25 грн.

Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За змістом статті 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог законів та інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно абзацу 2 ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Відтак електроенергія, яка спожита безобліково, є для енергопостачальника майном, що втрачене внаслідок викрадення.

Відповідно до п.53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМ України за № 1357 від 26 липня 1999 року, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, у якому у разі причетності споживача до порушення правил зазначається розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Отже, складений позивачем акт, є формою фіксації порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки Правил, і згідно ст.76 ЦПК України є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України.

Форма акту про порушення встановлена у додатку 3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до розділу 4 «Складання акту про порушення» Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Відповідно до п.2 ч.4.1 зазначеної Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

Як вбачається із матеріалів справи підпис ОСОБА_1 на Акті про порушення відсутній у зв`язку з його фізичною відсутністю на місці складання акту.

Статтями 77, 78 ЦПК України закріплено принцип належності та допустимості доказів.

Згідно ч.1 ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Аналізуючи вищевикладене, враховуючи, що акт №К046370 про порушення Правил користування електричною енергією, складений 21.07.2021 року відносно ОСОБА_1 не відповідає вимогам встановленим розділу 4 «Складання акту про порушення», Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, п.53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМ України за № 1357 від 26 липня 1999 року, суд не може його прийняти як належний доказ на підтвердження факту виявленого порушення ПКЕЕН відповідачем, а тому в задоволенні позову слід відмовити.

Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 грн. 00 коп., що підтверджено платіжним дорученням № від 04.11.2021.

Згідно ч.1, п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Враховуючи відмову в задоволенні позовних вимог позивача, суд вважає за необхідне судові витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Обґрунтовуючи своє рішення, суд приймає до уваги вимоги ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини зазначені в рішенні у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 2958. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Керуючись ст. 509, 526 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 76, 133, 141, 247, 264, 265, 247, 268, 273 ЦПК України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії - залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скаргу на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Т.В.Дубас