_____________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 947/3968/22
Провадження № 2/947/1672/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.09.2022 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Гниличенко М.В.

при секретарі - Тіщенко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Одеси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом , суд -

ВСТАНОВИВ:

28.01.2022 року ОСОБА_1 , уточнивши позовні вимоги, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому просить визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,3 кв.м., житловою площею 39,1 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.01.2022 року зазначену справу розподілено судді Гниличенко М.В.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 14.03.2022 року прийнято дорозгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено у порядку загального позовного провадження.

Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.128, 131 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду невідомі.

Представник позивача - адвокат Сєдова Л.П. до судового засідання з`явилась, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, через канцелярію суду від представника відповідача ОСОБА_6 надійшла письмова заява від 18.05.2022 року, якою відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі та просить розглянути справу за його відсутності, оскільки перебуває за межами України./а.с.90/

Відповідачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до судового засідання не з`явились, причини неявки суду невідомі, відповідачі неодноразово належним чином повідомлялись рекомендованими поштовими повідомленнями за місцем реєстрації відповідачів, які повертались з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Суд вважає наявні в матеріалах справи докази повними та достатніми для розгляду справи по суті, та з огляду на строки знаходження справи в суді з січня 2022 року, є підстави для ухвалення рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Судом встановлено, що на праві приватної власності ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 в рівних частках належить квартира АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради від 19 квітня 2001 року./а.с.4/.

21 листопада 2019 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла, що вбачається із свідоцтва про смерть, виданого Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області /актовий запис № 11901 від 22.11.2019 року/./а.с.72/.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на майно у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло від 19.04.2001 року.

Судом встановлено, що померла ОСОБА_5 є матір`ю відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 /зміна прізвища з ОСОБА_7 на ОСОБА_3 відділом РАЦС Київського районного управління юстиції м.Одеса зроблено запис № 10 від 29.01.2002 року/, бабусею відповідача ОСОБА_4 та бабусею позивача ОСОБА_1 , що вбачається із свідоцтв про народження вказаних осіб, які є в матеріалах справи.

На момент смерті ОСОБА_5 була власником 1/3 частини вищевказаної квартири, та саме вказана частка є спадковим майном після її смерті.

26.12.2007 року спадкодавець ОСОБА_5 склала заповіт на користь онука ОСОБА_1 , який є позивачем по даній справі. Вказаний заповіт посвідчено нотаріально державним нотаріусом Першої одеської державної нотаріальної контори Дудіновою І.Д. та зареєстровано в реєстрі за № 9-1217./а.с.65/.

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1,2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Статтею 1233 ЦК України встановлюється, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

Положеннями ч. 2 ст. 1236 ЦК України передбачено, що заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини.

Аналізуючи норми вказаних статей можна прийти до висновку, що чинне цивільне законодавство передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Якщо фізична особа склала заповіт, таким чином розпорядившись своєю власністю на випадок смерті, і не скасувала його, та у разі її смерті спадкування здійснюється за заповітом, який є останньою волею спадкодавця. Спадкування за заповітом поставлене, серед видів спадкування, на перше місце відповідно до домінанти пріоритетності волі особи. Це підтверджується статтею 1223 ЦК України, яка залишає право на спадкування спадкоємцям за законом лише за відсутності заповіту або повного чи часткового визнання заповіту недійсним, неприйняття (відмови) спадщини спадкоємцем за заповітом, усунення від права на спадкування спадкоємця за заповітом, не охоплення заповітом усієї спадщини. Таким чином, спадкування за законом має місце, коли й оскільки воно не змінене заповітом.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

15.05.2020 року ОСОБА_1 своєчасно звернувся до Приморської державної нотаріальної контори у м.Одесі з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_5 /а.с.60/.

15.09.2020 року державний нотаріус Приморської державної нотаріальної контори у м.Одесі Маслова М.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що не було надано оригіналів правовстановлюючих документів, які підтверджують право власності ОСОБА_5 на будь-яке майно, яке належало померлої./а.с.66/.

Судом було досліджено спадкову справу № 153л/2020 до майна ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , з якої вбачається, що окрім позивача ОСОБА_1 з заявами щодо прийняття спадщини звернулись відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 /а.с.66,69/. Відповідач ОСОБА_2 , який є батьком позивача та сином спадкодавця, до нотаріальної контори не звертався.

В матеріалах справи є довідка Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради № Д1-103153-ю/л, з якої вбачається, що у спірній квартирі було зареєстровано три особи - спадкодавець ОСОБА_5 , та її діти ОСОБА_3 та ОСОБА_2 /а.с.75/.

Представник позивача зазначає, що у зв`язку з тим, що оригінали правовстановлюючих документів знаходяться у відповідача ОСОБА_3 та вона їх не надає нотаріусу, тому позивач змушений звернутись до суду за захистом своїх порушених прав з даним позовом.

В період розгляду справи судом було витребувано відомості від КП «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради ( 65048, м.Одеса, вул.Троїцька, 25) стосовно державної реєстрації права власності та копію технічного паспорту квартири АДРЕСА_1 станом на дату останньої інвентаризації. Також, відомості від Управління державної реєстрації юридичного департаменту Одеської міської ради ( м.Одеса, Думська площа, 1) про інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо державної реєстрації квартири АДРЕСА_1 .

Відповідно ухвал про витребування вказаними організаціями було повідомлено, що станом час розгляду справи у суді квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 в рівних частках, будь-які відомості щодо відчуження або перереєстрації прав власності по квартирі відсутні./а.с.88,119/.

Крім того, із копії технічного паспорту, виготовленого на спірну квартиру АДРЕСА_1 вбачається, що загальна площа квартира - 66,3, житлова площа - 39,1 кв.м./а.с.133/.

Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1269 ЦК України - спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В матеріалах спадкової справи є запит щодо надання інформації по заповітам до Одеського державного нотаріального архіву, з якого вбачається, що згідно із записом в Реєстрі для реєстрації нотаріальних дій Першої одеської державної нотаріальної контори 26.12.2007 року за реєстровим № 9-1217 є заповіт від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь позивача./а.с.64/.

Відповідно до ст.212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, суд вважає доведеним той факт, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті його бабусі ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , який своєчасно у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до нотаріальної контори з метою отримання спадщини, але перешкодою стався факт відсутності правовстановлюючих документів на спірну квартиру.

На підставі викладеного, суд вважає позовні вимоги позивача доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12,13,15,16,19,81,89,259, 263-265,273, 354 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1220, 1222, 1233, 1236, 1268, 1269, 1296, 1297 ЦК України , суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 66,3 кв.м., житловою площею 39,1 кв.м., в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення /виклику/ учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 19.09.2022 року.

Суддя Гниличенко М. В.