Справа № 404/2436/21
Номер провадження 2/404/717/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року Кіровський районний суд міста Кіровограда

в складі: головуючого судді Кулінка Л.Д.

за участю секретаря Московенка В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , до фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 , про стягнення пені, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про стягнення з фізичної-особи підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пені в сумі 8635,50 грн. за період з 01.04.2020 року по 30.04.2020 року.

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 12 квітня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання (а.с. 17).

Через канцелярію суду надійшло клопотання представника відповідача (вх. № 3714 від 31.01.2022 року), про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів та приєднання доказів до матеріалів справи (а.с. 75-77). В обгрунтування поданого клопотання зазначено, предметом спору у даній справі являється стягнення пені за період з 01.04.2020 року по 30.04.2020 року. У відзиві на позовну заяву відповідач виклав свою позицію щодо заявлених позовних вимог. При цьому, з посиланням на частину третю статті 551 Цивільного кодексу України просив зменшити розмір неустойки до 1 гривні у разі, якщо суд дійде висновку про наявність у позивача права на повторне стягнення пені. А тому, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, сторона відповідача просить суд долучити до матеріалів справи докази, які стосуються матеріального стану відповідача та стану його здоров`я. На обґрунтування причин несвоєчасного подання доказів зазначив, що на момент подання відзиву у відповідача не були в наявності всі документи, які підтверджують матеріальний стан відповідача, для отримання таких документів потрібний був значний проміжок часу, а відтак представник відповідача окрім задоволення клопотання про долучення доказів до матеріалів справи просить суд поновити пропущений процесуальний строк на подання таких доказів Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся, причини неявки суду не відомі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, представником відповідача подано до суду заяву (вх. 25690 від 19.09.2022 року) про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника.

Розглянуши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів та приєднання доказів до матеріалів справи, заслухавши думку учасників справи, проаналізувавши норми процесуального права, суд дійшов висновку про таке.

Відповідно до частини першої статті 126 Цивільного процессуального кодексу України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (частина перша статті 127 Цивільного процессуального кодексу України.)

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. У випадку прийняття судом відмови сторони від визнання обставин суд може встановити строк для подання доказів щодо таких обставин.

Згідно положень частини восьмої статті 83 Цивільного процесуального кодексу України, докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Дотримання процесуальних строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

У відзиві на позов відповідач посилався на частину третю статті 551 Цивільного кодексу України щодо зменшення розміру неустойки, однак доказів на підтвердження матеріального стану відповідача та стану його здоров`я не відзиву на подав та не навів поважних причин неможливості їх подання у строки, встановлені судом, відтак суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів та приєднання доказів до матеріалів справи.

На підставі викладеного, керуючись статтею 83, 126, 127, 258-260, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника відповідача (вх. № 3714 від 31.01.2022 року), про поновлення пропущеного процесуального строку на подання доказів та приєднання доказів до матеріалів справи, відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка