КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-ц/824/9412/2022
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2022 року м. Київ

справа № 753/15136/21

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Махлай Л.Д., Немировської О.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Універсал Банк», яка подана представником Македон Олександром Андрійовичем , на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

встановив:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року частково задоволено позов АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь АТ «Універсал Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 27 серпня 2019 року станом на 15 березня 2021 року у сумі 10 000 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат. В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, 26 липня 2022 року представник АТ «Універсал Банк»- Македон О.А. подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду засобами електронного зв`язку, яка подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України.

Обґрунтовуючи поважність пропуску строку на апеляційне оскарження представник АТ «Універсал Банк» посилається на те, що копію оскаржуваного рішення отримано банком 28 січня 2022 року. Зазначає, що 04.03.2022 року видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким зазначено, що запровадження воєнного стану на території України є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Отже, сам по собі факт введення воєнного стану є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження. Вказує, що представник банку в апеляційній інстанції змінився, був необхідний додатковий час, з метою ознайомлення з матеріалами справи та підготовки правової позиції, що було неможливим, оскільки для перенаправления кореспонденції з матеріалами справи з місця її отримання (м. Київ) до місця розташування претензійно- позовного відділу (м. Дніпро) необхідний додатковий час. Таким чином, одразу при першій можливості, представником банку, було здійснено заходи щодо апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Тому просить визнати причини пропуску строку апеляційного оскарження поважними та поновити його.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 липня 2022 року витребувано з Дарницького районного суду м. Києва матеріали цивільної справи № 753/15136/21.

16 серпня 2022 року матеріали цивільної справи № 753/15136/21 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 серпня 2022 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали - для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд посилався на те, що саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений і на теперішній час, за відсутності будь-яких доказів на підтвердження обставин, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме позивачу своєчасному зверненню до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

При цьому, Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 було підписано 24 лютого 2022 року, і він продовжує свою дію і на даний час, у зв`язку з чим посилання представника позивача про неможливість подання апеляційної скарги у передбачений законом строк через оголошення в Україні воєнного стану, не може розцінюватися як поважна причина пропуску строку, оскільки, як зазначає представник позивача в апеляційній скарзі, копію рішення було отримано банком 28 січня 2022 року, яке було опубліковано в ЄДРСР 20 січня 2022 року, отже до введення воєнного стану знав про наявність судового рішення, однак своєчасно не скористався своїм процесуальним правом на його оскарження та звернувся з апеляційною скаргою лише 26 липня 2022 року, пропустивши строк, встановлений ст. 354 ЦПК України.

02 вересня 2022 року представник АТ «Універсал Банк»- Македон О.А. подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження. Обґрунтовуючи поважність пропуску строку на апеляційне оскарження представник посилається на те, що представник Банку в апеляційній інстанції змінився, йому був необхідний додатковий час, з метою ознайомлення з матеріалами справи та підготовки правової позиції. Враховуючи те, що строки апеляційного оскарження припадали саме на фазу активних бойових наступів з боку рф, ознайомлення та підготовка правової позиції була неможлива, оскільки співробітники Банку не встигли вчасно перенаправити кореспонденцію з місця її отримання (м. Київ) до місця розташування претензійно-позовного відділу (м. Дніпро). Таким чином, одразу при першій можливості, представником Банку, було здійснено заходи щодо апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Посилаючись на викладене, просить визнати причини пропуску строку апеляційного оскарження поважною та поновити його.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Водночас таке право не є абсолютним і з метою забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання, зокрема, принципу правової визначеності, підлягає певним обмеженням.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення скарги стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, що не залежать від волі особи.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення ухвалено Дарницьким районним судом м. Києва 21 грудня 2021 року, повний текст якого складено судом 31 грудня 2021 року.

Відповідно до супровідного листа копію вказаного рішення надіслано засобами поштового зв`язку учасникам справи, однак в матеріалах справи відсутні докази отримання сторонами копії рішення.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року надіслано судом до реєстру 17 січня 2022 року, оприлюднено 20 січня 2022 року.

В апеляційній скарзі представник позивача зазначає, що копію оскаржуваного рішення отримано 28 січня 2022 року.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжено і діє на даний час.

Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 64 Конституції України, у умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Згідно зі ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Отже, за змістом вищевказаних норм, право людини на судовий захист не може бути обмежене, тому суди під час воєнного стану працюють у штатному режимі з певними обмеженнями.

З матеріалів справи вбачається, що місцезнаходженням АТ «Універсал Банк» є місто Київ, вул. Автозаводська, 54/19.

Згідно з офіційними даними Міністерства оборони України 02 квітня 2022 року уся Київська область була звільнена від російських окупантів.

Відповідно до офіційного повідомлення, розміщеного на офіційному сайті, Київський апеляційний суд з 02 травня 2022 року працює у звичайному режимі.

Саме по собі введення воєнного стану на території всієї держави, який продовжений і на теперішній час, без посилання представника позивача на конкретні обставини, які були об`єктивно непереборними, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість саме позивачу своєчасному зверненню до суду у визначений законом строк, не може бути безумовною підставою для поновлення строку.

Тому, посилання представника позивача про неможливість подання апеляційної скарги у передбачений законом строк через оголошення в Україні воєнного стану, не може розцінюватися як поважна причина пропуску строку, оскільки, як зазначає представник позивача в апеляційній скарзі, копію рішення було отримано банком 28 січня 2022 року, яке було опубліковано в ЄДРСР 20 січня 2022 року, отже до запровадження воєнного стану був обізнаний зі змістом судового рішення, однак своєчасно не скористався своїм процесуальним правом на його оскарження.

Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, утім оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається. Представником позивача не вказано конкретних обставин, які унеможливлювали подання апеляційної скарги або підтверджували наявність перешкод у поданні апеляційної скарги та не наведено обґрунтованих доводів щодо неможливості протягом розумного строку після 02 травня 2022 року подати апеляційну скаргу, в тому числі засобами електронного зв`язку.

Однак, з апеляційною скаргою представник скаржника звернувся лише 26 липня 2022 року, пропустивши значний строк, встановлений ст. 354 ЦПК України.

Крім того, АТ «Універсал Банк» є юридичною особою, а тому має штат працівників, що могли відслідкувати інформацію щодо складення повного тексту рішення суду першої інстанції, враховуючи те, що банк звернувся до суду за позовом та подав клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Разом з тим, Указ Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 було підписано 24 лютого 2022 року, і він продовжує свою дію і на даний час.

Копія оскаржуваного рішення суду першої інстанції отримана до запровадження воєнного стану, а саме 28 січня 2022 року, а апеляційна скарга подана лише 26 липня 2022 року, тобто зі значним пропуском строку на апеляційне оскарження.

Однак об`єктивні причини, які перешкоджали представнику позивача подати апеляційну скаргу у період до 24 лютого 2022 року, заявником не доведені.

При цьому, будь-яких обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку, представником позивача не наведено.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 05 серпня 2022 року у справі № 201/5579/20, посилання заявника на опублікування Радою суддів України рекомендацій від 02 березня 2022 року щодо роботи судів в умовах воєнного стану суд оцінює критично, оскільки сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. На такі обставини позивач не вказує, зазначає лише про рекомендації Ради суддів України щодо можливості продовження процесуальних строків щонайменше до закінчення воєнного стану.

Тому Верховний Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкриття касаційного провадження у справі.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 29 серпня 2022 року у справі № 127/2897/13, від 09 серпня 2022 року у справі № 208/5423/19.

Враховуючи викладене, заява про поновлення строку не містить поважних та обґрунтованих підстав, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку, то підстави для поновлення строку відсутні.

На будь-які інші поважні причини пропуску строку, представник позивача не посилався.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

У справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сама концепція «поважних причин» не є чіткою, тому для національних судів ще важливішим було вказати причини свого рішення про поновлення пропущеного строку і відновлення провадження у справі заявника.

Отже, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

Європейський суд з прав людини зауважив, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (MPP GOLUB v. UKRAINE, № 6778/05, єспл, від 18 жовтня 2005 року). Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та № 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема, наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 358 ЦПК України,

ухвалив:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк», яка подана представником Македон Олександром Андрійовичем, на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 21 грудня 2021 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її складення.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Махлай Л.Д.

Немировська О.В.