СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/4456/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2022 року суддя Святошинського районного суду м. Києва Шум Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: друга Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Герасименко Наталія Миколаївна про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування державної реєстрації та визнання права власності , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить суд визнати договір купівлі-продажу квартири недійсним, скасувати державну реєстрацію та визнати за нею право власності на квартиру.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст. ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З позовної заяви вбачається, що позивачкою не сплачено судовий збір.

Водночас до позовної заяви подано клопотання про звільнення (розстрочку/відстрочку) від сплати судового збору, в якій вона просить суд звільнити її від сплати судового збору, а у разі відмови відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі, з урахуванням того, що в неї незадовільне матеріальне становище, а тому позивачці вкрай важко сплатити судовий збір.

Щодо клопотання суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частин першої, третьої статті 136ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст.8 ЗаконуУкраїни «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, чинним законодавством визначено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки, зменшення розміру судового збору або звільнення заявника від сплати судового збору. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

При цьому, відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ «Kniat v.Poland» від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ «Jedamski and Jedamska v.Poland» від 26 липня 2005 року.

Порушуючи питання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування державної реєстрації та визнання права власності, посилається на незадовільне матеріальне становище.

Проте, жодних доказів на підтвердження наведених підстав для відстрочки від сплати судового збору до позовної заяви позивачка не долучила, зокрема довідок про розмір отримуваного доходу та будь-яких інших доказів.

При цьому, суд зазначає, що позивач не конкретизувала пункт ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого їй слід відстрочити сплату судового збору з врахуванням її майнового стану.

Проте, за приписами п.1 ч. 1ст.8 Закону України «Про судовий збір» для відстрочки сплати судового збору, розмір такого повинен перевищувати 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік. Заявник жодних доказів про розмір свого доходу за попередній календарний рік суду не надала.

Крім цього, відсутні підстави для віднесення позивача за суб`єктним складом до жодної категорії, визначеної ч. 1 ст. 8 Закону, оскільки жодних доказів цьому суду не представлено.

Враховуючи наведене, клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Разом з тим , поданий позов не відповідає вимогам ст. ст. 175,177 ЦПК України, зокрема, не зазначені обставини по справі та докази на їх підтвердження.

Відповідно до п. 2, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 5ст. 95 ЦПК України при наданні доказів у копіях учасник справи підтверджує відповідність копії оригіналу своїм підписом із зазначенням дати такого посвідчення.

Так, судом виявлено, що під час перевірки позовної заяви , яка надійшла від ОСОБА_1 відсутні копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до ст.175 ч.3 п.3 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно ст.176 ч.1 п.9 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно ст.177 ч.4 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст.4 ч.2 п.1 п.п.1 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.4 ч.2 п.1 п.п.2 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (992,40 грн.).

Позивачем в позовній заяві заявлено вимоги майнового та немайнового характеру, однак судовий збір не сплачено та позивачем не надано доказів звільнення від сплати.

Разом з тим, виходячи зі змісту ст.176 ЦПК України ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості зазначеного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Відповідно до ч.5ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

За викладених обставин, позивач має зазначити дійсну вартість майна на момент звернення до суду з заявленим позовом, надати докази на підтвердження дійсної вартості спірного майна (висновок (звіт) про оцінку майна) та сплатити судовий збір виходячи з ціни позову (судовий збір за вимогу майнового характеру).

Розмір судового збору за вимогу майнового характеру становить 1% від ціни позову, яку повинен встановити позивач у своїй позовній заяві.

Вимога позивача про визнання права власності на майно повинна бути оплачена судовим збором в розмірі 1% його вартості , але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно зробити та надати до суду оцінку вартості нерухомого майна на час звернення до суду і сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1% від ціни позову.

За правилами Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи наведене, позовну заяву ОСОБА_1 , слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

У відповідності до ч. 1ст. 185, ч.3 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177цьогоКодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин заяву слід залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків із наданням строку на усунення недоліків протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали судді.

Керуючись статтями, 136, 175, 177, 185, 222, 247, 260 ЦПК України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір",

ухвалив:

У задоволені заяви ОСОБА_1 , щодо звільнення від сплати судового збору при подачі позовної заяви , відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: друга Київська державна нотаріальна контора, приватний нотаріус Герасименко Наталія Миколаївна про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним, скасування державної реєстрації та визнання права власності - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачці для відома та надати їй строк для усунення недоліків терміном на п"ять днів з дня отримання нею копії ухвали.

Якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, позовна заява буде вважатися не поданою та буде повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Шум