Провадження №2/369/1721/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Фінагеєвої І.О.,

при секретарі Світлак Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду №4 в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсним договорів купівлі-продажу,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

18 лютого 2022 року через канцелярію суду надійшла заява від позивача ОСОБА_1 про відмову від позову та залишення частини позовних вимог без розгляду, в якій зазначила, що відмовляється від позовних вимог за її позовною заявою до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу, а також в частині позовних вимог за її позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала заяву, в якій зазначила, що з моменту звернення до суду вона знову завагітніла від ОСОБА_2 в зв`язку з чим у них налагодилися стосунки та фактично врегульовані питання щодо спірних об`єктів нерухомості. Просила суд розглядати цивільну справі № 369/10257/21 за її позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за її відсутності, проти задоволення заяви про відмову від позову та залишення частини позовних вимог без розгляду не заперечує.

У судове засідання відповідач ОСОБА_2 та його представник не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином.

У судове засідання відповідач ОСОБА_3 та його представник не з`явилися, про дату, місце та час розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Нормативне визначення принципу диспозитивності надає сторонам право вільно розпоряджатися предметом спору і процесу, зокрема, позивач має право відмовитися від позову. Це право закріплено в ч. 2 ст. 49, ч. 1 ст. 206 ЦПК України і може бути реалізовано на будь-якій стадії судового процесу.

Відмова позивача від позову - це одностороннє вільне волевиявлення позивача, спрямоване на відмову від судового захисту своєї вимоги і на закриття порушеного позивачем процесу.

Причини відмови від позову, з урахуванням принципу диспозитивності, не повинні оцінюватися судом.

Відповідно до частини 3 ст. 206 ЦПК України у разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Виходячи з вимог п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.

Згідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Згідно ч. 2ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи що відмова від позову є правом позивача, у суду відсутні підстави не прийняти відмову позивача від позову в частині позовних вимог до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу, а тому зазначене клопотання слід задовольнити, а провадження в цій частині у справі закрити.

За вище викладених обставин суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства інша частина позовних вимог до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу підлягає залишенню без розгляду у зв`язку із заявленим до початку розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 49, 206, 255, 256 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача ОСОБА_1 про відмову від позову в частині позовних вимог щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу-задовольнити.

Прийняти відмову від позову в частині позовних вимог щодо ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення спільного сумісного майна, поділ спільного сумісного майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності, визнання недійсними договорів купівлі-продажу та в цій частині провадження по справі - закрити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 в частині позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: І.О. Фінагеєва