Справа № 209/1050/22
Провадження № 2-п/209/9/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 вересня 2022 року м. Кам`янське

Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді - Замкової Я.В.,

за участі секретаря - Науменко Ю.І.,,

розглянувши заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Дніпрофінансгруп" адвоката Доманського Володимира Петровича про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи № 209/1050/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Дніпрофінансгруп", треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кобельницький Сергій Іванович, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжа Олександр Володимирович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,-

ВСТАНОВИВ:
Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 06 липня 2022 року по цивільній справі № 209/1050/22 задоволено повністю цивільний позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Дніпрофінансгруп", треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кобельницький Сергій Іванович, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжа Олександр Володимирович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Визнато таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 2234, вчинений 12.08.2021 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кобельницьким С.І., відповідно до якого запропоновано стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» (, місце знаходження: 49089, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Автотранспортна, будинок 2, офіс 205, р/р НОМЕР_1 , АТ КБ «Приватбанк», МФО 305299), право вимоги до якого перейшло на підставі договору № GL48N718070_I_3 про відступлення прав вимоги від 17.07.2020 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бочкарьовою А.В., зареєстрованого в реєстрі за № 509, укладений між Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» з громадянина ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 , місце роботи невідомо, заборгованість, що виникла на підставі Кредитного договору № 8/2007/840-K/1165-Н від 19.07.2007 року, який укладено між ОСОБА_1 та Відкритим акціонерним товариством комерційний банк «Надра» (найменування змінено на Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра» на виконання вимог Закону України «Про акціонерні товариства») та згідно виписки з рахунку боржника на 06.08.2021 року (включно) та становить 1 857 659, 16 (один мільйон вісімсот п`ятдесят сім тисяч шістсот п`ятдесят дев`ять гривень 16 копійок), що складається з: прострочена заборгованість за сумою кредиту становить - 1390911,44(один мільйон триста дев`яносто тисяч дев`ятсот одинадцять гривень 44 копійки); прострочена заборгованість по несплаченим відсоткам за користування кредитом становить 466747, 72 (чотириста шістдесят шість тисяч сімсот сорок сім гривень 72 копійки); заборгованість по комісії 0 гривень та стягнуто з ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» на користь ОСОБА_1 15000 грн. в рахунок відшкодування витрат на правничу допомогу, сплачений судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп. за подання позовної заяви, 496,20 грн за подання заяви про забезпечення позову, а всього 1488 гривень 60 копійок.

24 серпня 2022 року від представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Дніпрофінансгруп" адвоката Доманського Володимира Петровича надійшла письмова заява про перегляд заочного рішення, в якій останній просить суд скасувати прийняте 06 липня 2022 року заочне рішення суду, призначити справу до судового розгляду та поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що повний тест судового рішення по справі ТОВ "ФК "Дніпрофінансгруп" не отримувало, а представник ознайомився з повним текстом тільки 18.08.2022 року після доступу до цивільної справи через портал "Електронний суд". Зазначає, що відповідач не отримував копії позовної заяви з додатками для надання відзиву та/або заперечень по справі, в сканованих матеріалах справи взагалі відсутні дані про направлення за адресою місця знаходження відповідача судової повістки про виклик до суду. Окрім того наголосив, що відповідно до рекомендації Ради Суддів України введення воєнного стану є поважною причиною для відкладення розгляду справи, а також запропоновано розгляд справ по можливості відкладати (за винятком невідкладних судових розглядів). Цивільна справа № 209/1050/22 не відносилась до категорії невідкладних, а тому підстав для негайного прийняття рішення в умовах воєнного стану не було.

20 липня 2022 року до початку судового засідання від представника позивача ОСОБА_1 адвоката Бразалук С.С. надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, в якій остання просила відмовити у задоволенні заяви. На обґрунтування заперечення зазначила, що подання заяви про перегляд заочного рішення розцінюється стороною позивача, як зловживання процесуальними правами та намагання ухилитись від виконання судового рішення, що набрало законної сили. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»). Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII). Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними. В даній ситуації, оскільки підставами скасування заочного рішення представник відповідача вважає поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити. Закон ставить скасування заочного рішення обов`язково у залежність від вагомості доказів, на які заявник посилається. Зокрема, докази мають бути і мати істотне значення для правильного вирішення справи. На будь-які нові докази чи докази, які не були враховані судом, заявник взагалі не посилається.
Сторони в судове засідання не з`явились.

Представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Дніпрофінансгруп" адвокат Доманський В.П. через систему "Електронний суд" направив зяаву про розгляд справи без участі представника ТОВ "Фінансова Компанія "Дніпрофінансгруп" , заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просив її задовільнити.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Бразалук С.С. в запереченні на заяву про перегляд заочного рішення просила проводити розгляд справи за відсутності позивача та його представника, та відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Виходячи з вищевикладеного, є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, потрібність дачі особистих пояснень сторонами по справі відсутня, суд вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності.
В порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення та матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно ч. 3 ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно ч. 4 ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд приходить до висновку що відповідачу було відомо про розгляд справи, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, а саме шляхом надіслання ухвали суду про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками до неї засобами поштового зв`язку, які були отриманні представником відповідача Желецкою 20.06.2022 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 41). Крім того, матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, а саме отримання представником відповідача Кулик 08.2022 року заочного рішення по справі, що повернулось на адресу суду 04.08.2022 року (а.с. 53), та в заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання представника відповідача на будь-які докази, які мають істотне значення для справи, які не були досліджені судом при винесенні заочного рішення, оскільки обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення є фактично незгодою з винесеним рішенням по суті.

Окрім цього, представник відповідача в заяві про перегляд заочного рішення посилається на рекомендації Ради Суддів України, згідно яких введення воєнного стану є поважною причиною для відкладення розгляду справи, а також запропоновано розгляд справ по можливості відкладати (за винятком невідкладних судових розглядів) та наголошує, що цивільна справа №209/1050/22 не відносилась до категорії невідкладних, а тому підстав для негайного прийняття рішення в умовах воєнного стану не було.

Згідно рекомендацій Ради суддів України, щодо роботи судів в умовах воєнного стану, судам, які здійснюють правосуддя, рекомендується по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не мають змогу прибути до суду через небезпеку для життя, або не можуть подати заяву про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у режимі відеоконференції у зв`язку із роботою на об`єктах критичної інфраструктури, вступом до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України.

Проте рекомендацій Ради суддів Українивід 02.03.2022 року, щодо роботи судів в умовах воєнного стану мають безпосередньо рекомендаційний характер. Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VIII, будь-яких обмежень у здійсненні правосуддя не встановлено. Окрім цього, відповідачем по справі є юридична особа, представнику відповідача було відомо про час, дату та місце розгляду справи та він мав можливість надати клопотання про розгляд справи у режимі відеоконференції у зв`язку із неможливістю прибути до суду через небезпеку для життя. Таким чином, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи № 209/1050/22, яку було призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Таким чином, оскільки підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, отже, у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача слід відмовити.

У відповідності до ч. 4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ч. 2 ст. 247, ст.ст. 258-260, 287, 288, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Дніпрофінансгруп" адвоката Доманського Володимира Петровича про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 06 липня 2022 року, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи №209/1050/22 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Дніпрофінансгруп", треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Кобельницький Сергій Іванович, приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжа Олександр Володимирович, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню - залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Я.В. Замкова