КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/9407/2022 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
У Х В А Л А

07 вересня 2022 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Яворського М.А. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали у справі за апеляційною скаргою Комунального некомерційного підприємства «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва, подану представником Шевченко Тетяною Юріївною, на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 04 липня 2022 року у справі за заявою ОСОБА_1 про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2018 року в порядку статті 236 Кодексу законів про працю України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва про визнання неправомірними дій щодо невиконання рішення суду, визнання незаконними та скасування наказів, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди та поновлення на роботі, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду в порядку статті 236 КЗпП України, яку в ході розгляду справи уточнювала, зокрема 10 червня 2022 року (а.с.32-37, т.3), посилаючись на те, що КНП «Консультативно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва тривалий час не виконує рішення Деснянського районного суду м. Києва від 04 квітня 2018 року у справі №754/14783/17, змінене постановою Апеляційного суду міста Києва від 07 червня 2018 року, в частині поновлення її на роботі, а також порушує її трудові права, у зв`язку з чим на боржника слід покласти відповідальність за затримку виконання такого рішення суду у вигляді стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - різниці у заробітку за час затримки виконання рішення за період із 22 жовтня 2021 року по день ухвалення судового рішення.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 04 липня 2022 року заяву ОСОБА_1 задоволено. Стягнуто з КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва на користь ОСОБА_1 середній заробіток в розмірі 31 589, 80 грн.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва - Шевченко Т.Ю. подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 27 липня 2022 року було відкрито апеляційне провадження по даній справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 серпня 2022 року справу було призначено до судового розгляду без повідомлення учасників по справі.

В подальшому, 05 вересня 2022 року на адресу апеляційного суду засобами електронного зв`язку від ОСОБА_1 надійшли дві заяви про винесення окремої ухвали (реєстраційні номери №68729 та №68937).

Враховуючи, що вказані заяви ОСОБА_1 є ідентичними за змістом, тому їх слід вважати однією заявою від ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали.

Зазначена заява ОСОБА_1 мотивована тим, що апелянт по справі КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва зловживає процесуальними права, подаючи апеляційні скарги на судові рішення у даній справі.

ОСОБА_1 зазначає, що в поданій апеляційній скарзі апелянт зазначає про те, що нібито по даній справі було ухвалено рішення Деснянського районного суду міста Києва від 21 жовтня 2021 року. Однак, жодного рішення за вказану дату ухвалено не було. Вказане, на думку ОСОБА_1 , свідчить про те, що представник КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва - Шевченко Т.Ю. намагається ввести суд в оману.

Крім того, ОСОБА_1 також наголошує на тому, що представник апелянта Шевченко Т.Ю. не надала до суду доказів того, що вона здобула вищу юридичну освіту, зокрема, представником не було надано адвокатського посвідчення та укладеного договору між нею та КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва.

Також ОСОБА_1 посилається на те, що відповідач по справі КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва не виконує рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2018 року, тим самим здійснюючи геноцид щодо неї.

Доводами поданої заяви є також те, що відповідач по справі подавав недостовірну інформацію до Пенсійного фонду України щодо виплати ОСОБА_1 заробітної плати протягом 2021 року та 2022 року. Крім того, ОСОБА_1 вважає, що існують підстави для надання вказівок Департаменту охорони здоров`я КМДА та Деснянській районній державній адміністрації м. Києва щодо вжиття заходів по усуненню причин та умов, що сприяли порушенню закону, а саме щодо забезпечення виконання Конституції і законів України КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва.

Враховуючи зазначені обставини, ОСОБА_1 просила: направити окрему ухвалу до Державного бюро розслідувань та надати вказівку щодо реєстрації кримінального провадження за ч.3 ст.382, ч.3 ст.364, ч.1 ст.384, ч.2 ст.172 КК України; направити окрему ухвалу до Департаменту охорони здоров`я Київської міської державної адміністрації та надати вказівку щодо вжиття заходів щодо забезпечення виконання Конституції та законів України КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва, спрямування і координації роботи КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва з виконання судового рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2018 року у справі №754/14783/17 та ініціювати дострокове розірвання Деснянською районною у м. Києві державною адміністрацією з директором КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва Бехом І.В. договору; направити окрему ухвалу Деснянській районній в м. Києві державній адміністрації та надати вказівку щодо вжиття заходів щодо забезпечення виконання Конституції і законів України КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва, а також щодо спрямування та координації роботи КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва з виконання судового рішення Деснянського районного суду міста Києва від 04 квітня 2018 року у справі №754/14783/17, а також щодо дострокового розірвання Деснянською районною у м. Києві державною адміністрацією з директором КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва Бехом І.В. договору; направити окрему ухвалу Генеральній прокуратурі України та надати вказівку щодо реєстрації кримінального провадження щодо притягнення до кримінальної відповідальності представника КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва - адвоката Шевченко Т.Ю. за ч.3 ст.382, ч.3 ст.364, ч.1 ст.384, ч.2 ст.172 КК України; направити окрему ухвалу до Колегії адвокатів України і Національної асоціації адвокатів України щодо адвоката Шевченко Т.Ю.; направити окрему ухвалу до Київської місцевої прокуратури №3 та надати вказівку щодо реєстрації кримінального провадження щодо притягнення до кримінальної відповідальності директора КНП «Консультативно - діагностичний центр» Деснянського району м. Києва Беха І.В. за ч.3 ст.382, ч.3 ст.364, ч.1 ст.384, ч.2 ст.172 КК України; направити окрему ухвалу до Міністерства юстиції України щодо вжиття заходів по усуненню причин та умов, що сприяли описаним порушенням закону. ОСОБА_1 також просила зобов`язати Міністерство юстиції України, Державне бюро розслідувань, Генеральну прокуратуру України, Київську місцеву прокуратуру №3, Департамент охорони здоров`я Київської міської державної адміністрації, Деснянську районну у м. Києві державну адміністрацію повідомити Київський апеляційний суд про вжиті заходи не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.

Відповідно до частини восьмої статті 262 ЦПК України окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.

Окрема ухвала суду - є процесуальним засобом судового впливу, якою суд реагує на виявлені під час розгляду справи порушення закону і причини та умови, що сприяли вчиненню порушення. Тобто підставою для постановлення окремої ухвали є виявлення порушення закону і встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню порушення.

Відповідно до положень статті 262 ЦПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу.

Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги якого порушено, і в чому саме полягає порушення.

Окрема ухвала надсилається відповідним юридичним та фізичним особам, державним та іншим органам, посадовим особам, які за своїми повноваженнями повинні усунути виявлені судом недоліки чи порушення чи запобігти їх повторенню. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.

Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.

Отже, постановлення окремої ухвали є правом, а не обов`язком суду апеляційної інстанції, яке він може реалізувати у випадку виявлення при вирішенні спору по суті порушення певним органом чи особою вимог законодавства.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року в справі №438/610/14-ц вказано, що постановлення окремої ухвали є процесуальною дією суду, вчинення якої не залежить від наявності клопотань учасників справи. Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору. У постанові Верховного Суду від 12 квітня 2018 року в справі №761/32388/13-ц зазначено, що при вирішенні питання про постановлення окремої ухвали суд має виходити з того, що мають бути виявлені порушення закону. Вирішення питання щодо постановлення окремої ухвали є дискреційними повноваженнями суду і є його правом, а не обов`язком.

Системний аналіз поданої заяви ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали, а також виходячи із прохальної частини даної заяви, дає підстави для висновку, що національні суди не можуть діяти в позапередбаченим процесуальним законом порядком, а ЦПК України не передбачає можливості внесення судом ухвали, якою надавати вказівки державним органам вчиняти певні дії. Таким чином, апеляційний суд позбавлений можливості задовольнити подану заяву ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали, якою надавати вказівки державним органам.

Суд постановляє окрему ухвалу лише тоді, якщо встановить порушення певним органом чи іншою особою вимог законодавства або недоліки в їхній діяльності під час вирішення спору.

У той же час колегія суддів враховує, що окрема ухвала є реакцією на ті порушення, що не усуваються рішенням суду, а також на причини й умови вчинення порушень, щоб запобігти їх повторенню у майбутньому.

Апеляційний суд також звертає увагу, що порядок виконання судових рішень врегульовано Законом України «Про виконавче провадження» й ОСОБА_1 не позбавлена можливості вчиняти відповідні процесуальні дії в межах виконавчого провадження.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів, розглядаючи заяву ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали, не встановила передбачених законом підстав для її задоволення.

Керуючись ст.262 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про винесення окремої ухвали відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді :

_______________ ________________ ______________

М.А.Яворський Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв