ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 613/661/21 Номер провадження 22-ц/814/2650/22Головуючий у 1-й інстанції Харченко С.М. Доповідач ап. інст. Дорош А. І.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2022 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - доповідача Дорош А.І.

Суддів: Лобова О.А., Триголова В.М.

при секретарі Коротун І.В.

переглянув у судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Богодухівського районного суду Харківської області від 18 травня 2021 року, постановлену суддею Харченком С.М., повний текст ухвали складено 18 травня 2021 року

у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

17 травня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дружиною ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заява мотивована тим, що заявник звернулася до нотаріуса з питанням отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_6 на частину майна, що нею було успадковане після смерті батька, та на частину майна, що належало їй особисто на підставі свідоцтва про право власності на житло, проте, нотаріус надала відповідь, що при вивченні документів, що підтверджують родинний зв`язок між померлими ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , з`ясувалося, що в актовому записі про шлюб, реєстрація шлюбу була проведена між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , після реєстрації шлюбу їм присвоєну прізвища Тивонюк, а у свідоцтвах про смерть їхні прізвища вказані як ОСОБА_10 . У зв`язку з чим не можливо встановити сімейний зв`язок між ними. Нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_7 та ОСОБА_6 є чоловіком та дружиною.

Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 18 травня 2021 року у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про встановлення факту, що має юридичне значення - відмовлено.

Роз`яснено ОСОБА_1 право на звернення до суду у порядку позовного провадження на загальних підставах.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що із змісту заяви вбачається, що встановлення факту того, що померла ОСОБА_6 є дружиною померлого ОСОБА_7 заявник пов`язує із захистом своїх майнових прав та наміром оформити спадщину, що залишилась після смерті його матері ОСОБА_6 на належне їй майно та на частину майна, яке вона успадкувала після свого чоловіка ОСОБА_7 (батька заявника), тобто встановлення даного факту пов`язується з наступним вирішенням спору про майно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга мотивована тим, що підставою звернення до суду фактично послужила відсутність через орфографічну неточність у прізвищі документального підтвердження того, що його батько ОСОБА_7 та його мати ОСОБА_6 є чоловіком та дружиною, і саме ця обставина перешкоджає нотаріусу видати на його ім`я свідоцтво про право власності на частину майна, що було фактично успадковане матір`ю після смерті батька. Зазначає, що спір про право відсутній, оскільки спадкова справа після смерті матері, яка померла у 2005 році була заведена лише у 2017 році на підставі його заяви про прийняття спадщини. Інші спадкоємці за законом у встановлений законом строк не звернулися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, жоден з них не був зареєстрований за однією адресою зі спадкодавцем, жоден з них не має обов`язкової частки та жоден з них не претендує на майно, що належало батькові та матері, що підтверджується їхніми відмовами від прийняття спадщини, що знаходяться в матеріалах справи. Встановлення даного факту необхідно для віднесення матері до першої черги спадкоємців майна після смерті батька, що у подальшому послужить підставою для видачі нотаріусом йому свідоцтва про право на спадщину на майно, яке було успадковане ОСОБА_6 після смерті ОСОБА_7 та у нього відсутні перешкоди у спадкуванні майна, що належало матері ОСОБА_6 .

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду на Полтавський апеляційний суд.

У судове засідання до апеляційного суду не з`явилися учасники справи, копію ухвали про відкриття апеляційного провадження та апеляційної скарги отримали, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 94-97), заявник ОСОБА_1 надіслав заяву про розгляд справи без його участі та без участі заінтересованих осіб. Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області просила розглянути справу в суді апеляційної інстанції без її участі, питання задоволення заяви залишає на розсуд суду (а.с. 106). Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції не надходило. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст.3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_5 помер батько ОСОБА_1 ОСОБА_7 (а.с. 7). На момент смерті ОСОБА_1 з ним проживали дружина ОСОБА_6 та син ОСОБА_1 (а.с. 14, зворот).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_1 ОСОБА_6 (а.с. 8). На момент її смерті з нею проживали: син ОСОБА_1 , невістка ОСОБА_11 , онука ОСОБА_12 , онук ОСОБА_13

01.02.2021 року державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області повідомлено ОСОБА_1 , що при вивченні документів, що підтверджують родинний зв`язок між померлими ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , зясувалось, що в актовому записі про шлюб, реєстрація шлюбу була проведена між ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , після реєстрації шлюбу їм присвоєну прізвища Тивонюк, а в свідоцтвах про смерть їхні прізвища вказані як Тиванюк. У зв`язку з чим не можливо встановити сімейний зв`язок між ними. Нотаріусом було рекомендовано звернутися до суду з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_7 та ОСОБА_6 є чоловіком та дружиною (а.с. 11).

Таким чином, суд першої інстанції, враховуючи характер даних правовідносин, коло осіб, які беруть участь у справі, також зважаючи на те, що відповідно до наявних матеріалів інші чотири спадкоємці першої черги саме в передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України строк із заявами про відмову від прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися (а.с. 14-29), необхідність оформлення спадщини заявником також після смерті матері на частину успадкованого нею майна після смерті батька заявника ОСОБА_7 (при цьому відповідно до змісту копії довідки Харківського обласного державного нотаріального архіву, після смерті ОСОБА_7 спадкова справа не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 16, зворот)) та вимоги, що ставить заявник ОСОБА_1 , дійшов висновку, що відповідно до вимог ЦПК України дане питання має вирішуватись у порядку позовного провадження, у зв`язку з чим відмовив у відкритті провадження, оскільки вимоги заявника можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших спадкоємців першої черги та із викладених у заяві обставин та наданих матеріалів вбачається спір про право.

Апеляційний суд у складі колегії суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Предметом заяви є встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , як чоловіком та дружиною, оскільки нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом із-за відсутності (через наявну орфографічну помилку у прізвищі) документів, які б підтверджували вказаний родинний зв`язок.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції послався на постанову Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», п.23 якої передбачає, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Проте, п 2 цієї ж постанови зазначає, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або)за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю,постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1січня 2004року тощо.

Крім цього, у постанові Верховного Суду Постанова від 14.04.2021 року у справі №205/2102/19-ц, зазначено, що згідно зі статтею 293ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У частині четвертій статті 315 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо.

Аналогічний висновок сформульовано у постанові Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі №336/709/18-ц (провадження N 61-39374св18).

Згідно ч. 4. ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що у даній справі не вбачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою про встановлення факту, що має юридичне значення, який може вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб чи є дані про наявність інших спадкоємців і про спір між ними, оскільки у цій справі інші спадкоємці подали до нотаріуса відповідні заяви про відмову у прийнятті спадщини, спір між ними щодо спадкування відсутній, підставою відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про вправо на спадщину стало лише наявність орфографічної різниці у прізвищі ОСОБА_7 та ОСОБА_6 у свідоцтві про шлюб та свідоцтвах про їх смерть, а тому дана заява про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, який породжує юридичні наслідки, тобто від нього залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав заявника, а встановлення цього факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право, тому ця заява підлягає розгляду в порядку окремого провадження.

Висновок суду першої інстанції про те, що зі змісту заяви та характеру спірних правовідносин вбачається спір про право, є припущенням, яке не ґрунтується на матеріалах справи, а тому відмова у відкритті провадження з підстав, передбачених ч. 4 ст. 315 ЦПК України, є необґрунтованою та передчасною.

З врахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 374 ч.1 п. 6 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно ст. 379 ч.1 п.3, 4 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст. ст. 367 ч. 1,2, 368 ч. 1, 374 ч.1 п. 6, 379 ч.1 п. 3, 4, 381 384 ЦПК України, Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справах, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Богодухівського районного суду Харківської області від 18 травня 2021року - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня її прийняття безпосередньо до суду касаційної інстанції, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 14 вересня 2022 року.

СУДДІ: А. І. Дорош О. А. Лобов В. М. Триголов