г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1989/22
Номер провадження 2/213/1277/22
У Х В А Л А

08 вересня 2022 року м.Кривий Ріг

Суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Мазуренко В.В., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання квартири спільною частковою власністю та припинення права власності відповідача на частку квартири,

В С Т А Н О В И В:

Позивач 06 вересня 2022 року звернувся до суду із зустрічним позовом, посилаючись на те, що в провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 про визнання права власності на майно квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування. Позивач за зустрічним позовом зазначає, що частка відповідача у вказаній квартирі є незначною та складає 1/4, останній ніколи не проживав у вказаній квартирі, має інше житло, сумісне володіння житлом неможливе через погані стосунки між ними. Просить визнати квартиру спільною частковою власністю сторін та одночасно припинити право відповідача на частку квартири, стягнути з позивача на користь відповідача вартість вказаної частки квартири.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

07 вересня 2022 року представником ОСОБА_1 подано уточнену зустрічну позовну заяву, яка також містить недоліки.

Встановлено, що подана зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ч.3 ст. 175, ч.4 ст.177 ЦПК України, а саме:

-позовні вимоги викладені не коректно та містять роз`яснення щодо отримання кожним із сторін частки квартири у власність. Окрім того, частки кожного із них не вказані, а замість них містяться знаки запитання (?); не зазначено яке саме право відповідача (право власності, право володіння, користування тощо) щодо частки квартири позивач просить припинити;

-не обґрунтовано яким чином позивач визначив вартість всієї квартири та відповідно її 1/4 частку відповідача у розмірі 44738 грн.

-зустрічна позовна зава містить клопотання про допит свідків, яке не відповідає вимогам ст. 91 ЦПК України.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позові міститься клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору та вартості частки спірної квартири у розмірі 44738,50 грн на депозит суду, посилаючись на те, що у зв`язку із воєнним станом доходи позивача зменшились та він вирішує питання отримання кредиту на вказані цілі.

Відповідно до п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Законом України «Про державний бюджет України на 2022 рік», встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць 2481,00 грн.

Положеннями частин 1, 3 статті 136 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк в порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішенняу справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Наявність передбачених частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" умов, за яких суд враховуючи майновий стан сторони може відстрочити сплату судового збору, позивачем та його представником не доведено.

Європейський Суд з прав людини в рішенні по справі «Пелевін проти України» (Заява №24402/02) від 20 травня 2010 року зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду (пункт 60).

Враховуючи викладене, подане з цього приводу клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає. Позивачу необхідно сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок за кожну позовну вимогу: за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру- 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позову майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на 01.01.2022 становить 992,40 гривень.

Також слід врахувати, що згідно з ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Виходячи з наведеного, позивачу необхідно сплатити суму судового збору, відповідно до встановлених Законом України «Про судовий збір» ставок враховуючи те, що зустрічний позов поданий в електронній формі, а саме за кожну вимогу немайнового характеру та за майнову вимогу про стягнення вартості частки квартири- в розмірі по 793,92 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Iнгул.р/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0004641, Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ч.2 ст. 365 ЦК України суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Вказані кошти не є судовими витратами в розумінні ст.133 ЦПК України, а тому суд не може вирішити питання про відстрочення їх сплати.

За наявності зазначених недоліків відкрити провадження у справі неможливо, тому відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 133, 175, 177, 185, 194 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії цієї ухвали.

Недоліки усунути шляхом надання квитанції про сплату судового збору та надання зустрічної позовної заяви, що відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, її копій відповідно до кількості учасників справи, всіх наявних у позивача доказів.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Мазуренко