Справа № 754/4173/22
У Х В А Л А

Іменем України

13 вересня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва у складі

судді - Саламон О.Б.

за участі секретаря судового засідання Вознюка Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

До Деснянського районного суду м. Києва 08.06.2022 надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє - адвокат Дубовик В.В., до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 05.08.2022 постановлено відкрити провадження та здійснювати розгляд справи за правилами та у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

В судове засідання позивач та її представник не з`явились, подано до суду клопотання, сформоване адвокатом в системі "Електронний суд", про проведення судового засідання за відсутності сторони позивача, вимоги позову підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, при цьому направив до суду засобами електронного зв`язку заяву, в якій просить не ухвалювати рішення щодо розірвання шлюбу, зазначаючи про те, що з дружиною проживають разом за кордоном в одній квартирі, мають тривалі відносини терміном в 27 років, а тому розірвання шлюбу є помилковим і таким, що не відповідає їх інтересам.

Ознайомившись з матеріалами справи та поданими заявами, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У відповідності до ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; з`являтись в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно положень ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Основна ознака зловживання процесуальними правами полягає в тому, що дії, які її складають, вчиняються на зовні законній юридичній підставі. Механізм зловживання процесуальними правами полягає в тому, що особа, яка бажає мати певний юридичний результат, вчиняє процесуальні дії (бездіяльність), зовні «схожі» на ті юридичні факти, з якими пов`язується настання необхідного результату.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. (ч. 4 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України).

У ч. 4 ст. 10 ЦПК України і ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зацікавлена особа має лише демонструвати належне виконання всіх процесуальних заходів, які її стосуються, з метою запобігання затримок, і отримання доступу до заходів національного законодавства щодо скорочення проваджень (рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07 липня 1989 року, заява № 11681/85, § 35).

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 02 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 08 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 02 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 05 лютого 2004 року та інші).

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява подана та підписана представником позивача ОСОБА_1 - адвокатом Дубовик В.В., повноваження котрої підтверджуються ордером, що міститься в матеріалах справи.

Зважаючи на викладене, зокрема на заперечення відповідача щодо розірвання шлюбу та на те, що подружжя проживає разом за кордоном (як зазначено у листі), при цьому заява щодо розгляду справи за відсутності позивача, подана через систему "Електронний суд" адвокатом, суд, зважаючи на предмет спору, а також на той факт, що шлюбні відносини є міжособистісними відносинами, приходить до висновку про визнання явки позивача в судові засідання - обов`язковою для особистого надання позивачем пояснень по суті справи.

Керуючись ст.ст. 12, 43, 44, 81 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Визнати явку позивача ОСОБА_1 в судові засідання по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - обов`язковою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 13.09.2022.

Суддя О.Б. Саламон