14.09.2022 Справа № 756/6588/21
№756/6588/21
№2-з/756/188/22
УХВАЛА

14 вересня 2022 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В. розглянувши заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа Привтаний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Крістіна Юріївна про визнання недійсним договору, скасування реєстрації права власності та витребування майна,

в с т а н о в и в:

У квітні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_3 , третя особа Привтаний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар К.Ю. з даним позовом у якому просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири від 19.01.2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар К.Ю., зареєстрований в реєстрі за №177, укладений від імені ОСОБА_1 з ОСОБА_3 ; скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно про реєстрацію за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі вказаного договору купівлі-продажу квартири; витребувати від ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 та визнати за ним право власності на вказану квартиру.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 31.05.2021 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.

При цьому, у травні 2022 року представником позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 до суду подано заяву про забезпечення позову в якій заявник просить суд накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 .

Згідно з ч.1 ст.153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Більше того, у відповідності ст.152 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи.

З огляду на зазначене, в судове засідання для вирішення питання забезпечення позову сторони не викликались.

Дослідивши матеріали позову та поданої заяви, суд вважає, що заява представника позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п.п.1 ч.1 ст.150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно п. 3 наведеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або інших осіб.

Зі змісту Цивільного процесуального кодексу України вбачається, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Більше того, зміст заходів забезпечення та мета їх застосування, полягає в захисті інтересів учасників процесу, а не в позбавленні (порушенні) прав інших осіб.

З долучених до позову матеріалів вбачається, що спірна квартира АДРЕСА_1 перебувала у власності ОСОБА_1 . При цьому, за твердженням останнього, вказане помешкання незаконно вибуло із його володіння і, на даний час, зареєстровано на праві власності за ОСОБА_3 .

Таким чином, ОСОБА_3 може вчинити дії щодо відчуження зазначеного майна на користь третіх осіб. Отже, невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Суд вважає, що заходи забезпечення позову, які просить вжити представник позивача, є співмірними із заявленими позивачем вимогами, а тому приходить до висновку про необхідність задовольнити заяву про забезпечення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149-154, 157 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_3 .

Стягувач: ОСОБА_1 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 )

Боржник: ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , АДРЕСА_3 ).

Відповідно до ч.1 ст.157 ЦПК України, ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Дана ухвала відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом року з дня її постановлення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя А.В. Шевчук