Категорія 36 Доповідач Галацевич О. М.
У Х В А Л А

05 вересня 2022 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Галацевич О.М.

суддів: Григорусь Н.Й.,

Микитюк О.Ю.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 10 січня 2022 року у справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги,

в с т а н о в и в :

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 10 січня 2022 року позов Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради (далі Підприємство) задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Підприємства заборгованість за послуги з централізованого опалення за період з 01 вересня 2018 року по 01 серпня 2021 року у розмірі 28077,08 грн та судовий збір в сумі 1679,80 грн. У задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості за період з 01 січня 2015 року по 31 серпня 2018 року відмовлено у зв`язку із пропуском строку позовної давності.

09 лютого 2022 року представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу на зазначене судове рішення, у якій зазначив свою офіційну електронну адресу (а.с.48).

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 залишено без руху (а.с.59).

Листами апеляційного суду від 21 лютого 2022 року вих. № 295/11652/21/8375/2022 (а.с.60) та від 08 серпня 2022 року вих. № 295/11652/21/24012/2022 (а.с. 62) (повторно) вказана ухвала суду направлена на електронну адресу ОСОБА_2 .

Крім того, з довідки від 02 вересня 2022 року вбачається, що 21 лютого 2022 року ОСОБА_2 було особисто повідомлено працівником суду по телефону про направлення ухвали суду від 21 лютого 2022 року на його електронну адресу (а.с.64).

Згідно інформації із автоматизованої системи документообігу Житомирського апеляційного суду будь-яких заяв чи клопотань від останньогона адресу суду не надходило.

Відповідно до частини 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що, реалізуючи пунктом 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення у справі «Жоффер де ля Прадель проти Франції»).

Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановления нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії»).

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права зобов`язує сторону самостійно цікавитися перебігом розгляду його справи. Тривала відсутність такого інтересу свідчить про його небажання добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Як зазначив Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною третьою статті 185 ЦПК України передбачено, що у разі якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки, ухвала Житомирського апеляційного суду від 21 лютого 2022 року неодноразово направлена на офіційну електронну адресу адвоката Козирєва І.М., проте станом на 05 вересня 2022 року не виконана, апеляційна скарга підлягає визнанню неподаною та поверненню.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із апеляційною скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

Керуючись ст. ст. 185, 357 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 10 січня 2022 рокувважати неподаною і повернути.

Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 272 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її прийняття.

Головуючий Судді