Справа № 758/5932/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2022 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ковбасюк О.О.,

за участю:

секретаря судового засідання Макарчук І.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідачів Майбороди А.Л., Дмитренка А.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», Акціонерного товариства «КИЇВОБЛГАЗ», третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), про стягнення грошових коштів, визнання недійсним (скасування) акту про відключення об`єкту від газопостачання, заборону припинення газопостачання, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», АТ «КИЇВОБЛГАЗ», третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), про стягнення грошових коштів, визнання недійсним (скасування) акту про відключення об`єкту від газопостачання, заборону припинення газопостачання.

Ухвалою судді від 11.05.2021 позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Згідно з ухвалою суду від 07.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Під час підготовчого провадження у справі судом встановлено, що у відповідності до ст. 30 ЦПК України дана справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Подільського районного суду міста Києва, у зв`язку з чим судом ініційовано перед сторонами питання щодо передачі даної справи до іншого суду, за місцезнаходженням нерухомого майна, яке є предметом даного спору.

Позивач та представники відповідачів при вирішенні питання щодо передачі справи за підсудністю покладаються на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Частиною першою статті 27 ЦПК України визначено правило загальної територіальної підсудності, відповідно до якого позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Статтею 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Аналогічні положення закріплені в частині 1 статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Територіальна підсудність - це компетенція із розгляду справ однорідними судами залежно від території, на яку поширюється їх юрисдикція.

Основними видами територіальної підсудності є, зокрема загальна, альтернативна та виключна.

Види підсудності передбачають в одних випадках пільги сторонам при виборі суду, в інших - створення найсприятливіших умов для вирішення справи, забезпечення незалежності та неупередженості суду, захист прав заінтересованих осіб.

Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.

Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено, зокрема, для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально. У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Зокрема, встановлюючи підхід до тлумачення правових норм, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.07.1995 у справі «Толстой-Милославський» (TolstoyMiloslavsky) проти Сполученого Королівства (скарга №18139/91), визначаючи зміст терміну «передбачений законом» сформулював наступну умову: положення національного законодавства повинні бути настільки ясними, зрозумілими і визначеними, щоб будь-яка людина, за необхідності скориставшись порадою юриста, могла б повністю зрозуміти зміст закону.

Водночас, як свідчить правозастосовна практика Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 20.09.2018 у справі № 902/919/17, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

При цьому виключна підсудність встановлена з метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи. Зазначені у законі суди можуть здійснити такий розгляд, оскільки в районі їх діяльності знаходиться основна маса доказів.

Як на тому наголошено у постанові Верховного Суду у справі № 638/1988/17 від 10.04.2019, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема, щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постановах у справі № 460/4286/16-ц від 23.01.2018 та у справі № 640/16548/16-ц від 16.05.2018, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним; про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пред`явлено позов до відповідачів із наступними позовними вимогами:

1) про стягнення на його користь з ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» грошових коштів в сумі 8660 грн., які були сплачені позивачем в якості авансу за 2000 куб.м. природного газу;

2) про визнання недійсним (скасування) Акту Васильківського відділення АТ «КИЇВОБЛГАЗ» від 11.09.2020 про відключення об`єкту від газопостачання;

3) про встановлення заборони ТОВ «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ» та АТ «КИЇВОБЛГАЗ» припиняти газопостачання до житлового будинку АДРЕСА_1 .

Таким чином, заявлені позовні вимоги стосуються відносин, що виникли між сторонами з приводу володіння та користування об`єктом нерухомого майна, яким є будинок, розташований за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до адміністративно-територіального поділу територія місцезнаходження вказаного будинку не відноситься до Подільського районного суду міста Києва, оскільки знаходиться в межах Васильківського району Київської області.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Із урахуванням наведеного, приймаючи до уваги те, що для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна, встановлено виключну підсудність, суд приходить до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 подано з порушенням правил підсудності, у зв`язку з чим наявні підстави для передачі даної справи за правилом виключної підсудності до суду за місцезнаходженням нерухомого майна, яким є Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 27, 30, 31, 32, 200, 258-260, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КИЇВОБЛГАЗ ЗБУТ», Акціонерного товариства «КИЇВОБЛГАЗ», третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), про стягнення грошових коштів, визнання недійсним (скасування) акту про відключення об`єкту від газопостачання, заборону припинення газопостачання передати для розгляду за підсудністю до Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Роз`яснити учасникам справи, що передача справи з підстав, зазначених вище в ухвалі, здійснюється не пізніше п`яти днів після закінчення строку на оскарження ухвали суду, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяО. О. Ковбасюк