Справа № 289/1218/22
Номер провадження 2/289/355/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2022 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Мельника О.В., з секретарем судових засідань Галькевич Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Радомишльська міська рада в особі Борщівського старостинського округу Радомишльського району (місце знаходження / місце проживання:вул. Центральна, 18, с. Борщів, Житомирський р-н, Житомирська обл., 12251) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовом та просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка на випадок своєї смерті зробила розпорядження у вигляді заповіту в якому зазначила, що усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, в тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла позивачці ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті заповідачки відкрилась спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 2,73 га, що розташована на території Борщівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області. У зв`язку з тим, що позивачу не було відомо про заповіт, вона пропустила шестимісячний термін для звернення до нотаріальної контори.

Позивач в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. До суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла заповідачка ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим виконавчим комітетом Борщівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області від 16 вересня 2004 року.

За життя 02 березня 2004 року нею був складений заповіт зареєстрований під № 14, в якому все своє майно покійна заповідала ОСОБА_1 .

ОСОБА_2 належить земельна ділянки площею 2,73 га, яка розташована на території Борщівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, що також підтверджує Державний акт на право власності на земельну ділянку ЯГ № 420325 від 31 травня 2006 року

Відповідно до довідки №526 від 15.09.2020 року, виданої Борщівським старостинським округом, на день смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із нею в будинку ніхто не проживав та не був зареєстрований.

З витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №69459410 від 13.07.2022 вбачається, що після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 спадкова справа не заводилась.

Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до правових висновків Верховного Суду зокрема у справах №565/1145/17 від 26.06.2019 року, № 484/3221/17 від 12 вересня 2018 року не обізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини.

Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. 4, 13, 83, 200, 265, 268, 354 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний податковий номер НОМЕР_2 , додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1

Судові витрати вважати фактично понесеними.

Рішення суду може бути оскаржено сторонами до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя О. В. Мельник