Справа № 152/894/22
У Х В А Л А

13 вересня 2022 року м. Шаргород

Справа №152/894/22

Провадження №2/152/282/22

Суддя Шаргородського

районного суду

Вінницької області Славінська Н.Л.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє адвокат Огородник Олег Миколайович, до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_6 , з участю третіх осіб Яришівської ОТГ Могилів-Подільського району Вінницької області, Станіславчицької ОТГ Жмеринського району Вінницької області про визнання заповіту недійсним,

встановив:

Адвокат Огородник О.М. звернувся до Шаргородського районного суду Вінницької області з означеним позовом в інтересах ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_6 з участю третіх осіб Яришівської ОТГ Могилів-Подільського району Вінницької області, Станіславчицької ОТГ Жмеринського району Вінницької області про визнання заповіту недійсним.

12.09.2022 року цивільна справа, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, передана в провадження судді Шаргородського районного суду Славінської Н.Л.

У позовній заяві адвокат Огородник О.М. просить визнати недійсним заповіт ОСОБА_8 на ім`я ОСОБА_7 , посвідчений секретарем Тарасівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області від 12.01.2017 року, зареєстрований за реєстровим №03; визнати за ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку (пай) в рівних частках, зокрема, по ј частки земельної ділянки загальною площею 4,0329 га, що знаходиться на території Козлівської сільської ради Вінницької області, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, з кадастровим номером :01:004:0069; витребувати від приватного нотаріуса Шаргородського районного нотаріального округу Хлапоніна О.О. завірену копію спадкової справи №68972593 від 13.01.2022 року до майна померлого ОСОБА_8 ; витребувати від приватного нотаріуса Шаргородського районного нотаріального округу Масилюк Р.М. копію спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_8 ; витребувати від Станіславчицької ОТГ копію заповіту ОСОБА_8 від 12.01.2017 року; витребувати з ВП №2 Жмеринського РВП кримінальне провадження, відкрите на підставі ухвали слідчого судді Шаргородського районного суду від 08.06.2022 року у справі №152/487/22; призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу за переліком питань; призначити по справі почеркознавчу експертизу за переліком питань; викликати і допитати в судовому засіданні свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

Відповідно до вимог ст.187 ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє, чи відповідає вона вимогам, викладеним у ст.ст.175, 177 ЦПК України, чи немає підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження і за відсутності таких підстав відкриває провадження у справі.

Згідно з вимогами ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.2 ст.185 ЦПК України).

Означена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє адвокат Огородник О.М., не містить ні поштових індексів позивачів, ні поштових індексів відповідачів, а також реєстраційних номерів облікової картки платника податків відповідачів, за його наявності.

Так, п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачено, що реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) зазначається за його наявності, тоді як відомості про номер і серію паспорта для фізичних осіб громадян України зазначаються, якщо вони позивачу відомі.

При цьому, позивачі не зазначають відомостей про те, чи наявні у відповідачів РНОКПП.

Також, позивачі не зазначають відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти як самих позивачів, так і відповідачів.

Тоді як п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України передбачає обов`язкове зазначення позивачем поштового індексу, реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

При цьому, суд звертає увагу на те, що позивачам не можуть бути невідомі їх поштові індекси та засоби зв`язку.

До того ж, суд звертає увагу, що не зазначення позивачами поштового індексу позивачів, відповідачів, а також реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номеру і серії паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти позивачів, відповідачів унеможливить їх ідентифікацію та надсилання учасникам справи судом судових рішень у цій цивільній справі, зокрема, про відкриття провадження у справі, а також виклик у судові засідання.

Частиною 1 ст.42 ЦПК України встановлено, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Статтями 52, 53 ЦПК України встановлено, що треті особи є такими, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, і такими, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору.

Згідно із ч.1 ст.52 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Відповідно до ч.1 ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі …, у разі, коли рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі в справі також за заявою учасників справи.

Разом з тим, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачами не зазначено, в якому процесуальному статусі до участі в справі залучено Яришівську ОТГ Могилів-Подільського району та Станіславчицьку ОТГ Жмеринського району, зокрема, з самостійними вимогами, чи без самостійних вимог, а також на стороні позивачів чи відповідачів, як рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки щодо однієї зі сторін та якої із сторін.

До того ж, в порушення вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачами залучено до участі в справі учасників третіх осіб Яришівську ОТГ та Станіславчицьку ОТГ, проте, при перевірці судом відповідності ідентифікаційних кодів юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), встановлено, що в ЄДРПОУ відсутні такі юридичні особи як Яришівська ОТГ та Станіславчицька ОТГ.

Так, за ідентифікаційним кодом 04326879 в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України зареєстрована юридична особа Яришівська сільська рада (а.с.58), а за ідентифікаційним кодом 04330450 Станіславчицька сільська рада (а.с.59).

Крім того, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачами не зазначено ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Так, п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України встановлено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

При цьому, позивачі просять визнати за ними в рівних частках право власності на земельну ділянку, проте, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, не зазначають ціни позову.

Відповідно до вимог ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Виходячи із змісту п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, спосіб захисту права, зазначений позивачами у двох пунктах «3» та у пунктах 4, 5 прохальної частини позову, не ґрунтується на законі, оскільки витребування певних доказів, виклик свідків та призначення різних видів експертиз не може бути способом захисту порушеного права.

Відповідно до вимог ч.3 ст.177 ЦПК України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

В порушення вимог ч.3 ст.177 ЦПК України, позивачами клопотання (заяви) викладені у формі позовних вимог.

Так, два пункти «3» позовних вимог та пункти 4 і 5 позовних вимог є по суті клопотаннями позивачів, зокрема, про витребування доказів, про призначення експертиз, про виклик свідків.

Тобто такі клопотання додаються до позовної заяви та повинні відповідати вимогам ст.ст.182-183 ЦПК України.

Згідно з п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивач повинен у позовній заяві зазначити виклад обставин, якими обґрунтовує свої вимоги; зазначити докази, що підтверджують вказані обставини.

Виходячи із змісту позовної заяви, позивачі зсилаються на те, що отримали постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій.

Разом з тим, доказів на підтвердження вказаної обставини в позові не зазначено, що позбавляє суд можливості перевірити, чи є позивачі належними позивачами.

Крім того, у змісті позовної заяви позивачі зсилаються на те, що спадкодавець ОСОБА_8 при складанні заповіту не усвідомлював своїх дій, проте, доказів на підтвердження вказаної обставини, в порушення вимог п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, в позові не зазначено.

Також, у позовні заяві позивачі зазначають, що відповідач ОСОБА_7 є неповнолітньою, тому в її інтересах діє як законний представник ОСОБА_6 , разом з тим, доказів на підтвердження вказаної обставини позивачі в позові не зазначили.

Частиною 7 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

В позовній заяві зазначено, що в інтересах позивачів діє адвокат Огородник О.М

Частиною 4 ст.62 ЦПК України встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Адвокатом Огородником О.М. до матеріалів позовної заяви додано чотири ордери (а.с.51, 52, 53, 54), які видані адвокатським бюро Олега Огородника та підписані адвокатом та керівником адвокатського бюро.

Частинами 1, 2 ст.26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Ордер письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Відповідно до п.9 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Тоді як ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, відповідно до п.10 вказаного Положення, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи.

Тільки ордер, встановленої цим Положенням форми, відповідно до п.11 Положення, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Ордери на представництво інтересів позивачів адвокатом Огородником О.М., не скріплені печаткою адвокатського бюро, відтак, у адвоката Огородника О.М. відсутні правомочності на вчинення дій в інтересах позивачів, тоді як позов підписаний та поданий до Шаргородського районного суду адвокатом.

Частиною 4 ст.177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Частиною 7 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що У разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Так, позивачами заявлено дві вимоги: про визнання заповіту недійним, що є немайновою вимогою; про визнання за позивачами права власності на земельну ділянку в рівних частинах, зокрема, по ј частині, що є майновою вимогою, оскільки земельна ділянка має вартість.

Проте, позивачами ціна позову не зазначена.

При цьому, позивачами при зверненні в суд сплачено по чотирьох квитанціях судовий збір по 500 грн. кожним.

Разом з тим, враховуючи, що за немайнову вимогу про визнання заповіту недійсним сплачується судовий збір в розмірі 992,40 грн., а за майнову вимогу про визнання права власності на земельну ділянку в розмірі 1 відсотка від ціни позову, тоді як ціна позову позивачами не вказана, то суд позбавлений можливості встановити, чи у повному обсязі позивачами сплачений судовий збір.

Відтак, вказана позовна заява, згідно з вимогами ст.185 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.185, 260 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в інтересах яких діє адвокат Огородник Олег Миколайович, до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_6 , з участю третіх осіб Яришівської ОТГ Могилів-Подільського району Вінницької області, Станіславчицької ОТГ Жмеринського району Вінницької області про визнання заповіту недійсним залишити без руху.

Повідомити позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та адвоката Огородника Олега Миколайовича про необхідність виправлення недоліків позовної заяви у строк, який не може перевищувати шести днів з дня отримання даної ухвали, шляхом подачі на виконання даної ухвали позовної заяви із виправленими недоліками в канцелярію Шаргородського районного суду і роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатися неподаною і повернута їм.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала підписана суддею 13.09.2022 року.

Суддя: