30.08.2022 Справа № 756/1860/22
Справа№ 756/1860/22
Провадження №2/756/3092/22
30 серпня 2022 року Оболонський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Тихої О.О., за участю секретаря судового засідання Кренджеляк А.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києва в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Одинадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
Позивач, в інтересах якої діє адвокат Прокопенко Д.О., звернулася до суду з позовною заявою про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві приватної власності. Позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить інша половина вказаної квартири. У зв`язку з тим, що позивач протягом тривалого часу працює за кордоном, вона не одразу дізналася про смерть бабусі та не змогла звернутися до нотаріальної контори у шестимісячний строк із відповідною заявою про прийняття спадщини.
Лише 26.03.2019 позивач змогла приїхати в Україну та оформити довіреність на батька та тітку, якою уповноважила їх представляти її інтереси з питань оформлення спадщини, яка відкрилася після смерті бабусі, а також засобами поштового зв`язку надіслала до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За вказаною заявою нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 1052/2019.
Постановою Одинадцятої київської державної нотаріальної контори №8794/02-31 від 05.11.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.
У зв`язку з чим, ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті її бабусі - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою від 14.02.2022 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання.
04.08.2022 ухвалою суду закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду.
Представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує та не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подав.
Представник Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надав заяву про розгляд справи за його відсутності.
У зв`язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання представника відповідача, який не повідомив про причини неявки, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правові відносини.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 28.03.2019 року.
Померла ОСОБА_2 була власником Ѕ частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , Ѕ частки якої також належить позивачу ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_4 від 11.08.2006, виданого КП «Служба замовника житлово-комунальних послуг» Оболонського району м. Києва на підставі розпорядження №3057, а також свідоцтвом про право на спадщину за законом від 14.01.2020, яке посвідчене державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за №2-18; Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 288930317 від 07.12.2021.
Відповідно до повідомлення Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації № 104-706 від 28.01.2021 за адресою: АДРЕСА_1 з 13.01.1983 була зареєстрована лише ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
01.11.2019 позивач звернулася до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на підставі якої заведена спадкова справа № 1052/2019, номер у спадковому реєстрі - 64988724, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №58155126 від 01.11.2019.
З копії спадкової справи № 1052/2019 вбачається, що інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , відсутні.
Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М. №8794/02-31 від 05.11.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як зазначає позивач, про смерть бабусі вона дізналась не відразу та у зв`язку з тим, що вона тривалий час мешкає та працює за кордоном, звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини лише у листопаді 2019 року.
Тобто, позивач лише одного разу приїжджала в Україну у березні 2019 року на короткий термін, під час якого 30.03.2019 оформила довіреність на батька ОСОБА_3 та тітку ОСОБА_4 , якою уповноважила останніх вести її справи з оформлення спадкових прав на майно, що залишилося після смерті бабусі ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та того ж дня, 30.03.2019 склала заяву про видачу їй свідоцтва про право на спадщину - частку квартири АДРЕСА_2 , яка посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Теуту Є.П.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, за відсутності заперечень з боку відповідача, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач є власником Ѕ частки квартири, а інша Ѕ частка квартири є спадковим майном після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , позивач з об`єктивних причин через необізнаність про смерть спадкодавця та проживання в іншій державі пропустила строк, визначений законом для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 поважними та задовольнити позовні вимоги позивача, встановивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 76-81, 89, 258-259, 263-265, 280-282, 354 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Одинадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП - НОМЕР_5 , додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його складення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Відомості про учасників справи:

Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ).

Відповідач - Київська міська ради, код ЄДРПОУ - 22883141, юридична адреса: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа - Одинадцята київська державна нотаріальна контора, юридична адреса: м. Київ, вул. Тимошенка, 2-Д.

Суддя О.О. Тиха