ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6228/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" вересня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2022 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, яку 14.09.2022 передано судді Сирбул О.Ф., для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Так, в даному випадку вбачається, що дана позовна заява подана до суду з порушенням правил територіальної підсудності.

Частиною 1 ст. 27 ЦПК України визначено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Крім того, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них (ч. 2 ст. 28 ЦПК України).

Як вбачається зі змісту позовної заяви, місцем проживання позивача вказано адресу: АДРЕСА_1 .

У той же час, відповідно до копії паспорта позивача, її зареєстроване місце проживання у встановленому законом порядку є: , АДРЕСА_2 .

Також, з матеріалів справи, зокрема копії паспорту відповідача, слідує, що його зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання є: АДРЕСА_3 .

Місце проживання необхідно відрізняти від місця перебування фізичної особи, тобто від місця, де вона тимчасово не проживає, а знаходиться.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» під місцем перебування розуміється адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком не менше шести місяців на рік. Під місцем проживання цей Закон визначає житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає (ст. 3 Закону).

Відповідно до Правил реєстрації місця проживання, затверджених Постановою КМУ від 02.03.2016 № 207, реєстрація/зняття з реєстрації місця проживання/перебування здійснюється виконавчим органом сільської, селищної або міської ради, сільським головою (у разі, коли відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не створений), на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради.

Отже, пред`явлення заяви до суду можливе за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання або місцем перебування, в даному випадку, враховуючи положення ст. 27 та ч. 1 та ч.1 ст. 28, як позивача, так і відповідача.

Згідно з Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», документом, що підтверджує реєстрацію місця проживання або місця перебування особи є довідка про реєстрацію місця проживання або місця перебування, яка видається органом реєстрації особі за її вимогою.

Проте вбачається, що матеріали позову не містять жодного належного та допустимого доказу, на підтвердження того, що позивач та відповідач у справі є зареєстрованими у встановленому законом порядку на території Дарницького району м. Києва.

А, отже, даний позов не може бути пред`явлений до Дарницького районного суду м. Києва, за місцем реєстрації позивача та/або відповідача.

Крім того, варто зауважити, що ч. 2 ст. 28 ЦПК України встановлює альтернативну підсудність для подачі позовів про розірвання шлюбу, за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача, лише у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Відповідно до змісту позовної заяви, сторони від шлюбу не мають спільних дітей.

З наданих матеріалів позову, судом не встановлено жодних інших обставин, за яких позивач може пред`явити даний позов за своїм зареєстрованим місцем проживання, у відповідності до ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

За таких обставин, дана справа згідно з положеннями ч. 1 ст. 27 ЦПК України не підсудна Дарницькому районному суду міста Києва.

Наведене свідчить про невиконання вимог правил підсудності при поданні даного позову.

В зв`язку з наведеним, підстави для пред`явлення даного позову саме до Дарницького районного суду м. Києва як по територіальній, так і по предметній підсудності - відсутні.

Дана позовна заява підлягає розгляду за загальними правилами територіальної підсудності, згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України, за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Як встановлено судом, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача територіально відноситься до Ленінського районну м. Луганська, що наразі не належить до підконтрольної Україні території.

Підсудність вищезазначеної справи визначена розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 № 2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ», відповідно до якого Сватівському районному суду Луганської області визначається територіальна підсудність справ, які підсудні Ленінському районному суду м. Луганськ.

Однак, під час дії воєнного стану на території України, розпорядженням Верховного Суду № 1/0/9-22 від 06 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з врахуванням неможливості здійснення судами правосуддя під час воєнного стану - було змінено територіальну підсудність відповідних судових справ. Так, територіальну підсудність справ, які були підсудні Сватівському районному суду Луганської області, визначено Павлоградському міськрайонному суду Дніпропетровської області.

Згідно п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Таким чином, враховуючи те, що дана позовна заява підлягає розгляду за правилами ч. 1 ст. 27 ЦПК України, оскільки судом не встановлено обставин, за яких позивач має право пред`явити даний позов за місцем своєї реєстрації, при цьому, зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача та позивача, як фізичних осіб, територіально не відноситься до Дарницького району м. Києва, вбачається, що в даному випадку відсутні законом передбачені підстави для розгляду даної справи Дарницьким районним судом м. Києва, а тому суд приходить до висновку про направлення матеріалів позовної заяви за місцем реєстрації відповідача, за підсудністю до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області, як до суду, якому в умовах воєнного стану визначена територіальна підсудність справ Сватівського районного суду Луганської області (якому до введення воєнного стану була визначена підсудність справ Ленінського районного суду м. Луганськ).

При цьому необхідно зауважити про те, що позивач має можливість приймати участь в розгляді справи в режимі відеоконференції, а відтак, право позивача на доступ до правосуддя не є порушеним чи обмеженим.

Керуючись ст.ст. 27, 28, 31, 260, 353, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - передати на розгляд Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області (51400, Дніпропетровська обл., м. Павлоград, вул. Дніпровська, 135) - за підсудністю

Ухвалу може бути оскаржено протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення відповідної ухвали суду, до Київського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Передачу справи на розгляд до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області здійснити протягом п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Суддя: