Справа № 203/2471/22
Провадження № 2/0203/1044/2022
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12.09.2022 року суддя Кіровського районного суд м. Дніпропетровська Колесніченко О. В., розглянувши у провадженні № 2/0203/1044/2022 позовну заяву ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Позивач вперше подав до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська цю заяву, пред`являючи позов до ОСОБА_2 на предмет розірвання шлюбу на предмет розірвання шлюбу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 липня 2022 року зазначена справа розподілена та передана судді Колесніченко О.В. 19 липня 2022 року.

19 липня 2022 року судом, на виконання вимог ч. 2 ст. 187 ЦПК України, з метою встановлення місця проживання (перебування) відповідача, до відкриття провадження у справі направлено відповідний запит до Відділу формування та ведення Реєстру територіальної громади Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради, однак відповідь на запит надійшла до суду 17 серпня 2022 року.

Також у період з 08 серпня 2022 року по 09 вересня 2022 року включно головуючий суддя у зазначеній цивільній справі Колесніченко О.В. перебувала у щорічній основній відпустці.

Перевіряючи додержання позивачем вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України встановлено, що пред`явлена позовна заява не відповідає вимогам п. 1 ст. 177 ЦПК України, зокрема позивачем додано до позовної заяви копії документів, що не засвідчені належним чином у встановленому законом порядку, зокрема на них відсутня прізвище та ініціали особи, яка їх засвідчувала, або ж дата засвідчення.

Так, у ч.ч. 1, 4, 5 ст. 95 ЦПК України зазначається, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України, прийнято наказом Державного підприємства Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості (ДП УкрНДНЦ) від 01 липня 2020 р. № 144 з 2021-09-01 ДСТУ 4163-2020, відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів Згідно з оригіналом (без лапок); найменування посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища; дати засвідчення копії.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

В той же час позивачем для відповідача надано лише копію позовної заяви разом із доданим до неї клопотанням про звільнення від сплати судового збору, всі інші копії додатків до позовної заяви для відповідача відсутні, про що також 18 липня 2022 року Кіровським районним судом м. Дніпропетровська було складено акт № 30.

Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом із позовом ОСОБА_1 заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору за пред`явлення цього позову, посилаючись на те, що він засуджений та наразі відбуває покарання у Державній установі «Крюковська виправна колонія (№ 29)», де залучений на громадських засадах, за яку не отримує заробітну плату, а тому сплата судового збору у розмірі 992,40 грн. є непомірно великим, а тому задля позбавлення доступу до правосуддя просив суд звільнити його від сплати судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

У пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 вказано, що клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, предметом позову якої є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 цього Закону).

Водночас, суд зазначає, що сам лише факт відбування покарання у виправній колонії позивача не може бути свідченням неспроможності сплатити судовий збір, а тому суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання про звільнення від його сплати.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, який відповідно до Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» становить 2 481 грн.

Відповідно до пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу у розмірі 992,40 грн., які слід сплатити позивачу не наступні реквізити суду:

Отримувач коштівУК у Центр.р.м.Дніпра/Центр.р/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37988155
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Рахунок отримувачаUA0004631
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу101 реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та роз`яснити позивачеві про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки.

Вказані недоліки слід усунути в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз`яснити позивачу, що виправлені недоліки слід викласти в новій редакції позовної заяви.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала протягом 15 днів з дня підписання може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська з правом на поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження у разі подання скарги протягом 15 днів, починаючи з наступного за днем вручення копії цієї ухвали, а в іншій частині - набирає законної сили з моменту підписання у день її складення.

Суддя О.В. Колесніченко