Справа № 305/479/21
Провадження по справі 2/305/94/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2022. Рахівський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючої судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Вербещука В.А.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Країло Миколи Вікторовича до Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Закарпатська обласна державна адміністрація, Державний реєстратор Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання неповноважними загальних зборів релігійної організації Релігійна організація "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму Закарпатської області смт. Ясіня (Лопушанка), Рахівського району" проведених 10 лютого 2019 року, визнання недійсними і скасування рішень загальних зборів релігійної організації, оформлених Протоколом №1 від 10 лютого 2019 року і зобов`язання третіх осіб вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

16.03.2021, адвокат Країло Микола Вікторович, який діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області про визнання неповноважними загальних зборів релігійної організації Релігійна організація "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму Закарпатської області смт. Ясіня (Лопушанка), Рахівського району" проведених 10 лютого 2019 року, визнання недійсними і скасування рішень загальних зборів релігійної організації, оформлених Протоколом №1 від 10 лютого 2019 року і зобов`язання третіх осіб вчинити певні дії.

Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_3 від 26.04.2021 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 26 травня 2021 року. Залучено до участі у справі: Закарпатську обласну державну адміністрацію, місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, пл. Народна, №4, ; Державного реєстратора Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 , місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, пл. Народна, №4, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.

11.05.2021 третя особа без самостійних вимог на предмет спору, державний реєстратор Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 , надіслала д суду письмові пояснення по суті позовних вимог.

На даний час справа перебуває на стадії підготовчого провадження.

19.04.2022, представник відповідача, адвокат Поштак Юстина Степанівна подала через канцелярію суду клопотання про закриття провадження по справі. Клопотання мотивує тим, що спір повинен вирішуватися в порядку господарського судочинства.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 в підготовче засідання не з`явилися. Про причини неявки суд не повідомили, заяв та клопотань про відкладення підготовчого засідання не подавали.

Представник відповідача Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області у підготовче засідання не з`явився. Про причину неявки суд не повідомили.

Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, Закарпатської обласної державної адміністрації в підготовче засідання не з`явився. 31.05.2022 директор департаменту Є. Тищук надіслав клопотання про розгляд справи без участі їх представника.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору, державний реєстратор Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 , у підготовче засідання не з`явилася. У письмових поясненнях від 11.05.2021 просила розглянути справу без її участі.

На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.

Вивчивши матеріали справи, судвважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

З матеріалів справи встановлено, що позивач, ОСОБА_1 є членом релігійної організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області".

У позовній заяві позивач зазначив, що він вважає, що проведення загальних зборів 10 лютого 2019 року і рішення прийняті на них, оформлені протоколом №1 суперечать вимогам ст.8 Закону України "Про свободу совісті і релігійної організації" і Статуту релігійної організації "Релігійна громада Української Православної церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня-Лопушанка, Рахівського району, Закарпатської області" від 01.09.2002. У зв`язку з наведеним просив визнати неповноважними збори релігійної організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області"; визнати недійсними і скасувати рішення загальних зборів релігійної організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області", оформлені протоколом №1 від 10 лютого 2019 року, внаслідок неповноважності зборів; зобов`язати третіх осіб: Закарпатську обласну державну адміністрацію і державного реєстратора Управління національностей та релігій Закарпатської обласної адміністрації відновити реєстраційний стан релігійної організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області" у тому вигляді, у якому вони існували до видання Розпорядження голови Закарпатської ОДА від 25.04.2019 №238 "Про реєстрацію статутів релігійних громад", в частині, що стосується реєстрації у новій редакції статуту Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області", парафія Свято-Іллінського храму УПЦ (ПЦУ) смт Ясіня, Рахівського району; скасувати рішення державного реєстратора Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації Лендєл М.В. №6000997 від 07.08.2019 року про державну реєстрацію змін до установчих документів юридичної особи.

Статтею 3 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частинами 5 та 6 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 06 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19 (провадження 12-84гс20) уточнила правову позицію, викладену в постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 916/2086/19, від 20 листопада 2019 року у справі № 910/8132/19, від 22 січня 2020 року у справі № 809/1025/17 та інших, у яких викладена аналогічна позиція, зазначивши, що спори між релігійною організацією та її учасником (засновником, членом), пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої організації, мають розглядатись у порядку господарського судочинства.

У вказаній Постанові Верховний Суд зазначив, що правовідносини, пов`язані з діяльністю релігійних організацій, регулюються Законом України "Про свободу совісті та релігійні організації" N 987-XII, який був прийнятий 23 квітня 1991 року та набув чинності 06 червня 1991 року (Закон).

Положеннями статті 14 вказаного Закону було визначено, що перевищення встановленого цим Законом терміну прийняття рішень про реєстрацію статутів (положень) релігійних організацій може бути оскаржено в суд у порядку, передбаченому цивільним процесуальним законодавством Української РСР. Зміни і доповнення статутів (положень) релігійних організацій підлягають реєстрації в тому ж порядку і в ті ж терміни, що і реєстрація статутів (положень).

Згідно зі статтею 16 Закону N 987-XII в редакції від 23 квітня 1991 року реєстрація статутів (положень) новоутворених після реорганізації релігійних організацій здійснюється в порядку, встановленому статтею 14 цього Закону.

На момент прийняття цього Закону не існувало господарських чи арбітражних судів, не було прийнято ГПК.

У подальшому Верховною Радою України було прийнято ГПК.

Відповідними нормами цього процесуального закону було визначено юрисдикцію спорів між юридичною особою та її учасником (засновником, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Водночас відповідні зміни до Закону N 987-XII внесені не були.

Звертає на себе увагу, що ГПК є спеціальним нормативним актом, до предмета регулювання якого входить, у тому числі, визначення юрисдикції та підсудності судових спорів.

Водночас визначення юрисдикції і підсудності спорів не є і не може бути предметом регулювання Закону N 987-XII.

Тому положення Закону N 987-XII є застарілими та не відповідають чинному процесуальному законодавству.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово формувала позиції, відповідно до яких юрисдикція судового спору визначається за предметом спору, тобто за змістом та дійсним характером спірних правовідносин.

Що стосується суті цього спору, то фактично підставою позову є незгода керівника Релігійної організації з рішенням загальних зборів членів Релігійної організації про зміну канонічної підлеглості, оформленим протоколом від 10 лютого 2019 року №1, оскільки, на думку позивача, воно прийняте з порушенням вимог чинного законодавства особами, які не мали права його приймати, за відсутності необхідного кворуму, всупереч Статуту релігійної організації "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області" від 01.09.2002.

З цього вбачається, що у позивача наявний спір не з державним реєстратором, а порушення своїх прав він убачає в ухваленні відповідного рішення загальними зборами членів Релігійної організації про зміну канонічної підлеглості та у прийнятті нової редакції статуту.

Положеннями пункту 3 частини першої статті 20 ГПК визначено, що до юрисдикції господарських судів належать справи у спорах між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи.

Відповідно до статті 13 Закону N 987-XII (в чинній редакції) Релігійна організація визнається юридичною особою з дня її державної реєстрації. Релігійна організація як юридична особа користується правами і несе обов`язки відповідно до чинного законодавства і свого статуту (положення).

Згідно зі статтею 7 Закону N 987-XII (в чинній редакції) релігійними організаціями в Україні є релігійні громади, управління і центри, монастирі, релігійні братства, місіонерські товариства (місії), духовні навчальні заклади, а також об`єднання, що складаються з вищезазначених релігійних організацій. Релігійні об`єднання представляються своїми центрами (управліннями).

Положеннями частин першої - п`ятої статті 8 Закону N 987-XII (в чинній редакції) визначено, що релігійна громада є місцевою Релігійною організацією віруючих громадян одного й того самого культу, віросповідання, напряму, течії або толку, які добровільно об`єдналися з метою спільного задоволення релігійних потреб.

Членство в релігійній громаді ґрунтується на принципах вільного волевиявлення, а також на вимогах статуту (положення) релігійної громади. Релігійна громада на власний розсуд приймає нових та виключає існуючих членів громади у порядку, встановленому її статутом (положенням).

Держава визнає право релігійної громади на її підлеглість у канонічних та організаційних питаннях будь-яким діючим в Україні та за її межами релігійним центрам (управлінням) і вільну зміну цієї підлеглості шляхом внесення відповідних змін до статуту (положення) релігійної громади. Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту ухвалюються загальними зборами релігійної громади. Такі загальні збори релігійної громади можуть скликатися її членами.

Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту ухвалюється не менш як двома третинами від кількості членів релігійної громади, необхідної для визнання повноважними загальних зборів релігійної громади відповідно до статуту (положення) релігійної громади.

Рішення про зміну підлеглості та внесення відповідних змін або доповнень до статуту засвідчується підписами членів відповідної релігійної громади, які підтримали таке рішення.

Отже, спори між релігійною організацією та її учасником (засновником, членом) належать до спорів щодо управління такою юридичною особою і мають розглядатись у порядку господарського судочинства.

З урахуванням вищезазначеного, цивільна справа за позовом ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Країло Миколи Вікторовича до Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Закарпатська обласна державна адміністрація, Державний реєстратор Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання неповноважними загальних зборів релігійної організації Релігійна організація "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму Закарпатської області смт. Ясіня (Лопушанка), Рахівського району" проведених 10 лютого 2019 року, визнання недійсними і скасування рішень загальних зборів релігійної організації, оформлених Протоколом №1 від 10 лютого 2019 року і зобов`язання третіх осіб вчинити певні дії підлягає закриттю.

На підставі наведеного, керуючись п.1 ч.1 ст.255, ст.ст.256, 259, 260, 261, 352-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 в особі представника, адвоката Країло Миколи Вікторовича до Релігійної організації "Релігійна громада Свято-Іллінського храму Української православної церкви (Православної церкви України) смт Ясіня (Лопушанка), Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Закарпатська обласна державна адміністрація, Державний реєстратор Управління національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання неповноважними загальних зборів релігійної організації Релігійна організація "Релігійна громада Української Православної Церкви Свято-Іллінського храму Закарпатської області смт. Ясіня (Лопушанка), Рахівського району" проведених 10 лютого 2019 року, визнання недійсними і скасування рішень загальних зборів релігійної організації, оформлених Протоколом №1 від 10 лютого 2019 року і зобов`язання третіх осіб вчинити певні дії - закрити.

Роз`яснити позивачу, що розгляд даної справи віднесено до юрисдикції господарського суду та не допускається повторне звернення з даною справою до суду в порядку цивільного судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк