Справа № 754/7618/18
У Х В А Л А

Іменем України

13 вересня 2022 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю:

секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

представника ОСОБА_1 адвоката Черткова І.В.,

представника АТ «Альфа-Банк» - Пересунька С.С.,

розглядаючи у підготовчому засіданні справу за позовною заявою ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_1 , до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», ОСОБА_3 про визнання недійсним договору іпотеки,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2018 року ОСОБА_4 звернувся до суду із позовною заявою до ПАТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 , в якій просив визнати іпотечний договір № 1603 від 19 січня 2006 року укладеним під впливом обману та визнати його недійсним.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ПАТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 .

Постановою Київського апеляційного суду від 18 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки правовідносини щодо визнання договору іпотеки недійсним допускають правонаступництво.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 квітня 2021 року продовжено розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року залучено до участі у даній справі замість відповідача Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» його правонаступника Акціонерне товариство «Альфа-Банк».

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 14 червня 2022 року залучено до участі у даній справі замість позивача ОСОБА_2 його правонаступника ОСОБА_1 , виключивши її зі складу третьої особи у даній справі.

28.06.2022 від представника ОСОБА_1 - адвоката Черткова І.В. надійшла позовна заява (уточнення) (вх. № 17133), в якій визначено такий склад учасників: позивач - ОСОБА_1 , відповідачі - Акціонерне товариство «Альфа-Банк», ОСОБА_3 , Державна нотаріальна контора № 15. Згідно з вимогами позовної заяви (уточнення) позивач просить ухвалити рішення, яким визнати недійсним іпотечний №1603 від 19 січня 2006 року з наступним звільненням позивачки ОСОБА_5 від виконання вказаних правочинів, тобто застосувати реституцію; скасувати заведення спадкової справи відкритої з ініціативи Відповідача-АТ «АЛЬФАБАНК» в 2020 році, яка знаходиться в провадженні 15-ї державної нотаріальної контори м. Києва, за адресою вул. Закревського, 47, з підстав незаконності дій нотаріуса з використанням недостовірної інформації.

Згідно із положеннями частини третьої статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога. При цьому одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Відповідно до частини першої статті 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Як вбачається із первісної позовної заяви, предметом позову є визнання недійсним договору іпотеки, водночас у позовній заяві (уточнення) (вх. № 17133) заявлено вимогу про скасування заведення спадкової справи відносно ОСОБА_2 , і ці вимоги, які пов`язані між собою ні підставами виникнення, ні поданими доказами, і не є основними та похідними між собою позовними вимогами.

Також слід зауважити, що позовна заява (уточнення) (вх. № 17133) не відповідає вимогам ст. 49 ЦПК України, оскільки позивач змінює не тільки предмет, але й підстави позову.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття позовної заяви (уточнення) (вх. № 17133) відсутні, оскільки згідно з цією заявою заявляється вимога, яка є новою, з самостійним предметом і підставами, та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є окремою та самостійною позовною вимогою, що не передбачено процесуальним законом.

Пунктом 2 частини 4 статті 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

За таких обставин, позовна заява (уточнення) (вх. № 17133) не може бути прийнята до розгляду та підлягає поверненню.

Керуючись ст. 49, 185, 188, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Не приймати до розгляду та повернути позовну заяву (уточнення) (вх. № 17133 від 28.06.2022), подану представником ОСОБА_1 - адвокатом Чертковим І.В. у справі № 754/7618/18.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК