Ухвала

14 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 335/8382/19

провадження № 61-8527ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 26 липня 2022 року в справі за позовом акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_3 , Перша Запорізька державна нотаріальна контора, про звернення стягнення на предмет іпотеки,

встановив:

29 серпня 2022 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Запорізького апеляційного суду від 26 липня 2022 року у вказаній справі.

Заявник у касаційній скарзі просить суд поновити строк на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ураховуючи, що повний текст постанови суду апеляційної інстанції виготовлено 28 липня 2022 року, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 29 серпня 2022 року (робочий день - понеділок), оскільки останній день звернення з касаційною скаргою припадає на вихідний день 27 серпня 2022 року (субота), а перший робочий день після вихідних - 29 серпня 2022 року.

Заявник звернулась з касаційною скаргою 29 серпня 2022 року, тому строк звернення з касаційною скаргою не пропущений і поновлення не потребує.

Проте касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

В порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому розмірі.

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 921, 00 грн) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (672 350, 00 грн).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 1 921, 00 грн.

Зміст заявленої АТ «Райффайзен Банк Аваль» вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов. Це узгоджується і з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17 (провадження № 12-76гс18).

Отже, у справах про звернення стягнення на предмет іпотеки ціна позову обраховується, виходячи із суми заборгованості, в рахунок якої позивач просить звернути стягнення на майно.

Звертаючись з позовом, АТ «Райффайзен банк Аваль» зазначив заборгованість відповідача за кредитним договором у розмірі 58 654, 77долара США та просив звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення цієї заборгованості.

Частиною першою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

За приписами частини четвертої статті 6 Закону України «Про судовий збір» якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Згідно з офіційним курсом гривні до іноземних валют станом на липень 2019 року 1 долар США дорівнював 26, 17 грн, тобто ціна позову була еквівалентна 1 534 995, 33 грн.

Таким чином, при зверненні до суду з позовом підлягав сплаті судовий збір у розмірі 23 024, 93 грн (1 534 995, 33 грн* 1, 5 %).

ОСОБА_1 оскаржує постанову апеляційного суду, якою було звернуто стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості у розмірі 51 431, 16 долар США.

Отже, оспорювана сума згідно зоскаржуваним судовим рішенням в національній валюті України на час подання позову становила 1 345953,46 грн (51 431, 16 долар США * 26,17 грн).

Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 40 378, 60 грн (1 345 953, 46грн * 1, 5 % * 200 %).

Ураховуючи викладене, заявнику слід надати суду докази сплати судового збору у розмірі 40 378, 60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

Крім того, згідно з пунктом 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

Проте заявник у касаційній скарзі не зазначила усіх учасників справи, а саме третю особу - Першу Запорізьку державну нотаріальну контору, а також її місцезнаходження.

Також, з огляду на незазначення заявником у касаційній скарзі всіх учасників справи, ОСОБА_1 в порушення пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України не надано копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості всіх учасників справи.

З огляду на викладене, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали із зазначенням всіх учасників справи, їх місцезнаходження, а також сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Відповідно до вимог частини другої і третьої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Запорізького апеляційного суду від 26 липня 2022 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов