Справа № 539/5039/21
Провадження №2-п/548/8/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.09.2022 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі :

головуючого судді - Коновод О. В.

за участю : секретаря судового засідання - Скрипніченко М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року по справі № 539/5039/21

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року позовні вимоги Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено у повному обсязі.

24.08.2022 року до суду із заявою звернулася відповідач ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по вищезазначеній цивільній справі, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 12.08.2022р. її сусідка віддала рішення суду яке було нею отримано у листоноші. Ознайомившись з даним листом заявник дізналася що стосовно неї 24.06.2022р. винесено заочне рішення по цивільній справі №539/5039/21 за позовом АТ «ПУМБ» до ОСОБА_1 та стягнено з неї на користь позивача грошові кошти у сумі 39 053,20 грн. Ознайомившись з заочним рішенням заявник вважає, що воно підлягає скасуванню у зв`язку з наступним:щодо поважності причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, зазначила наступне: Загальновідомим фактом який не потебує доказуванню, є те, що починаючи з 24.02.2022р. на всій території України запроваджено військовий стан, що спричинено нападом рф на Україну. Відповідач проживає в АДРЕСА_1 , яке розташоване за 22 кілометри від м. Хорол. Слід зазначити що транспортне сполучення між населиними пунктами є нерегулярним. При цьому особистого транспорту заявник не має. Крім того під-час повітряних тривог, автобус який ходить (один раз в тиждень) по даному маршруту, віміняється, за таких умов відповідач не змогла прибути в судове засідання призначене на 24.06.2022р. при цьому відповідач про судове засідання яке було призначене на 01.06.2022р. не була повідомлена. Таким чином відповідач була позбавлена можливості подати свої заперечення проти позову.

Стосовно безпідставності позовних вимог АТ «ПУМБ»:Заочним рішення встановлено що 02.03.2020р. між позивачем та відповідачем укладено Кредитний договір 201, та видано кредит у сумі 35788 грн. Таке твердження на думку позивача є необґрунтованим, оскльки кредитний договір не укладався. Натомість до позовної заяви долучено копію Заяви №201 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 02.03.2020р.

Крім того, позивачем в якості доказу долучено Піблічну пропозицію АТ «ПУМБ» на Украдення договору комплексного банківського обслуговування (нова редакція діє з 12 червня 2019р.).

Відповідно до преамбули Публічної пропозиції викладеної на стор. 2 «АТ «ПУМБ» відповідно до ст.. 641 Цивільного кодексу України оголошує публічну пропозиці на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (надалі-«Публічна пропозиція») з метою надання банківських послуг, умови і порядок надання яких визначені у данній Публічній попозиції розміщеній на сайті АТ «ПУМБ»: pumb.ua (надалі- «Сайт Банку», набирає чинності з дати, визначеної на її першій сторінці, та є чинною до дати розміщення(оприлюднення) на Сайті Банку заяви про її відкликання в цілому чи в частині або внесення змін до Публічної пропозиції».

Відповідно до розділу 1 частини 1 (сторінка 3) «Заява на приєднання до Договору» - будь-який документ із стандартизованих форм документів Банку, що оформлюється фізичними особами (Клієнтами) із метою: 1) Акцепту публічної пропозиції Банку; 2) отримання послуг Банку за цим договором;3) зміни умов/ обсягу послуг або відмови від послуг(и) Банку, та має містити відмітку Банку про його прийняттяю Заява на приєднання до Договору оформлюється у двох примірнику по одному для кожної із Сторін.»

Таким чином для отримання будь-якої послуги в АТ «ПУМБ» відповідно заповнюється Заява на приєднання.

При цьому надана редакція Публічної пропозиції не містить підпису відповідача - ОСОБА_1 , а тому вона є неналежним доказом.

В контексті чого слід згадати позицію Верховного Суду в постанові від 03.07.2019р. по аналогічній за суттю справі № 342/180/17-ц :

«…Велика Палата Верховного Суду вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин (18 лютого 2011 року) до моменту звернення до суду із вказаним позовом (20 лютого 2017 року), тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову.

За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачці Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин.

При цьому, згідно з частиною четвертою статті 60 ЦПК України в редакції, чинній на момент розгляду справи судами попередніх інстанцій, доказування не може не може ґрунтуватися на припущеннях.»

Відповідно до правових висновків Верховного суду України які викладені в постановах, прийнятих за результатами розгляду справ за переше півріччя 2017 р., а саме: «пп. 1.5.7. Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч. 1 ст. 1055 ЦК України).

У справі, яка переглядалася, суди встановили, що між сторонами укладено кредитний договір шляхом підписання заяви позичальника, у якій указано, що вона разом з Умовами надання споживчого кредиту фізичним особам і тарифами складає між сторонами кредитно-заставний договір.

Натомість зазначені Умови не містять підпису відповідача. При цьому суд не встановив наявності належних і допустимих доказів, які б підтверджували, що саме ці Умови є складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору і що саме ці Умови мав на увазі відповідач, підписуючи заяву позичальника, та відповідно, чи брав на себе зобов`язання відповідач зі сплати винагороди та неустойки в разі порушення зобов`язання з повернення кредиту, чи в межах позовної давності позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором (постанова Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 22 березня 2017 р. у справі № 6-2320цс16).»

Велика Палата Верховного Суду викладеній у Поставнові від 03.07.2019р. по справі № 342/180/17-ц :

«…Надані позивачем Правила надання банківських послуг ПриватБанку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.».

Публічна пропозиція позивача не містить підпису відповідача, реквізитів, відомостей які б свідчили про досягнення між сторонами згоди з усіх істотних умов кредитного договору, у тому числі щодо нарахування відсотків, комісій та їх розмір, а також матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів отримання відповідачем кредитних коштів.

Таким чином долучена Публічна пропозиція є неналежним доказом.

Щодо доручення в якості доказів копії письмової вимоги (повідомлення) від 21.05.2021р. та списку відправлень№20210525 слід зазначити що дані документи не підтверджують факт отримання даної вимоги. Більше того заявником було оскаржено виконавчий напис нотаріуса по справі №552/4522/21 (посилання на ЄДРСР: https://reyestr.court.gov.ua/Review/100410006) де відповідачем також був АТ «ПУМБ» однією з підстав скасування виконавчого напису середе іншого і була відсутність вимоги.

Щодо доручення в якості доказів розрахунку, слід зазначити що за відсутності повного кредитного договору як такого, корректність проведених розрахунків є сумнівною. Так на думку заявника Заборгованість за комісією взагалі відсутня як така.

Заявник вимоги підтримує, просить їх задовольнити.

Позивач та його представник в судове засідання не з"явилися.

Врахувавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Згідно з вимогами ч.1-3 ст. 284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд враховує доводи у заяві про перегляд заочного рішення та вважає за необхідне заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року по справі №539/5039/21, ухваленого за результатами розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, оскільки причина неявки відповідача у судові засідання є поважною, а докази, на які посилається заявник, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що відповідач з поважної причини пропустив строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до п. п. ч.2 ст. 187 ЦПК України, в ухвалі про прийняттяпозовної заяви до розгляду та відкриттяпровадженняусправі суд зазначає зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Відповідно до ч.4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність та або інші обставини недоцільнорозглядати у спрощеномупозовномупровадженні.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справиу спорах: в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

Таким чином, з огляду на категорію заявлених позовних вимог, ціну позову, вважаю що справа підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні.

На підставі викладеного, клопотання відповідача, про поновлення строку подання заяви про перегляд заочного рішення належить задовольнити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.287, 288 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року по справі № 539/5039/21,-задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року по справі № 539/5039/21.

Скасувати заочне рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24.06.2022 року по справі № 539/5039/21 за позовом Акціонерного товариства «Перший Український міжнародний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити справу на 10:00 годину 12.09.2022 року у приміщенні Хорольського районного суду Полтавської області за адресою: вул. Незалежності, 82 м. Хорол.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву за правилами встановленими ст. 178 ЦПК України 15 днів з дня отримання даної ухвали.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

Роз`яснити, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Надати позивачу строк з дня отримання відзиву на позовну заяву 5 днів для подання відповіді на відзив відповідно до вимог ч.3-5 ст. 178 ЦПК України.

Протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив відповідач має право подати за правилами встановленими ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України свої заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її складення.

Повний текст ухвали суду виготовлено та підписано 01.09.2022 року.

Суддя Коновод О.В.