ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2022 року

м. Черкаси

Справа № 693/674/21
Провадження № 22-ц/821/753/22
категорія: 305010400

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бородійчука В.Г.

суддів: Василенко Л.І., Карпенко О.В.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

відповідач: ОСОБА_2

представник відповідача: адвокат Шпирук Володимир Георгійович

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 01 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди,-

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди.

В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що вона та відповідач проживають в одному будинку. Квартира відповідача знаходиться на поверх вище над квартирою позивача.

Відповідач допустив залиття квартири позивача водою, що спричинило нанесення їй матеріальної та моральної шкоди, яка підтверджується висновком оцінювача ОСОБА_3 та актом №1 про наслідки залиття житлового приміщення.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт.

У квартирі позивача в приміщенні кухні було пошкоджено стелю, стіни, підлогу, плінтуси на підлозі, навісну двохдверну кухонну шафу для посуду, двохдверну тумбу під кухонну мийку.

Відповідно до висновку суб`єкта оціночної діяльності розмір завданої позивачу шкоди через залиття її квартири становить 13973 грн. 10 коп. Вартість проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку становить 1700 грн.

Відповідач відмовився відшкодувати завдані збитки.

Крім того, позивач вказала, що враховуючи похилий вік, нею отримані душевні страждання у зв`язку з необхідністю здійснювати ремонтні роботи у квартирі внаслідок дій відповідача, тому вона вважає за доцільне стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 5000 грн.

У зв`язку з вказаними обставинами позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просила стягнути на її користь з ОСОБА_2 шкоду через залиття квартири в розмірі 13973 грн. 10 коп., моральну шкоду в розмірі 5000 грн., витрати за проведення будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку в розмірі 1700 грн., суму сплаченого судового збору при зверненні з позовною заявою до суду в розмірі 908 грн. 00 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Жашківського районного суду Черкаської області від 01 квітня 2022 року у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди - відмовленои.

Рішення суду 1 інстанції мотивовано тим, що з`ясувавши обставини справи та дослідивши докази, які містяться у матеріалах цивільної справи, зокрема акт про наслідки залиття житлового приміщення та висновок оцінювача, які не є належними та допустимими доказами, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та вважає за необхідне відмовити у їх задоволенні.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У квітні 2022 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить, посилаючись на необ`єктивність та упередженість судового рішення, формальний розгляд справи, скасувати судове рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у частині завданої майнової шкоди та понесених витрат.

Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апеляційна скарга ОСОБА_1 мотивована тим, що у рішення суд 1 інстанції посилається на те, що ОСОБА_2 не запрошували для встановлення обставин залиття квартири ОСОБА_1 . Однак, у цьому ж рішенні встановлено, що під час допиту свідка ОСОБА_4 , вона повідомила про те, що під час обстеження квартири ОСОБА_1 телефонувала до дружини відповідача, однак ОСОБА_5 повідомила про те, що вони з чоловіком перебувають не вдома. Тобто, фактично, на час огляду квартири ОСОБА_1 не було можливості оглянути квартиру ОСОБА_2 . Дані покази свідка у суді не спростовувалися.

Окрім того, суд не врахував той факт, що фактично, балансоутримувач у будинку відсутній. Даний будинок знаходиться у сільській місцевості та має 2 поверхи. У ньому відсутні ОСББ та будь-які інші форми власності, окріс квартир, які перебувають у приватній власності. Відтак, комісійний огляд та складання комісією акту про залиття є неможливим, оскільки відсутній балансоутримувач будинку. Суд 1 інстанції не врахував даної обставини. Акт був складений старостою села, яка є посадовою особою та представником органу державної влади.

Зазначає, що у своїх показах дружина відповідача ОСОБА_5 вказує на те, що для того, щоб залити квартиру позивача мала б бути залита квартира відповідача. Однак, жодних доказів того, що квартира відповідача не була залита саме у той час немає.

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

27 квітня 2022 року до Черкаського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 01 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 квітня 2022 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Бородійчук В.Г., судді Василенко Л.І., Карпенко О.В.

Супровідним листом № 693/674/21/6106/2022 від 28.04.2022 матеріали цивільної справи № 693/674/21 витребувано з суду 1 інстанції.

09 травня 2022 року матеріали цивільної справи №693/674/21 отримано Черкаським апеляційним судом.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 10 травня 2022 року матеріали цивільної справи № 693/674/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди, повернуто до Жашківського районного суду Черкаської області для належного оформлення.

09 червня 2022 року матеріали цивільної справи №693/674/21 повернуто Черкаському апеляційному суду.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 14 червня 2022 року відкрито апеляційне провадження.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 07 липня 2022 року справу призначено в порядку письмового провадження без виклику учасників справи в судове засідання.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом 1 інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 , в якій вона зареєстрована та проживає, що підтверджується копіями: паспорта, технічного паспорта, свідоцтва про право власності на житло (а.с.4-9).

Згідно наданого позивачем акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р. вбачається, що комісією в складі: старости села ОСОБА_4 та ПОГ Уманського РУП ОСОБА_6 було обстежено квартиру АДРЕСА_1 , розташовану на першому поверсі двоповерхового будинку. Під час огляду приміщення виявлено, що зі стелі по стіні стікає вода, що заливає меблі кухні та тече на підлогу. Вода ймовірно тече з другого поверху з квартири сусіда зверху. Факт потрапляння води в квартиру невідомий, так як сусіди на даний час відсутні та не має можливості встановити причину (а.с.10).

Згідно висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , загальний розмір матеріального збитку, завданий власнику квартири АДРЕСА_1 , в результаті її пошкодження складає 13973 грн. 10 коп. (а.с.11-33).

У ході судового розгляду справи були допитані свідки.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що працює старостою села Острожани Уманського району Черкаської області. До неї неодноразово зверталася позивачка ОСОБА_1 зі скаргами на те, що її квартиру заливає відповідач ОСОБА_2 . Вранці до неї прийшла позивачка з проханням оглянути її квартиру, яку залив її сусід ОСОБА_2 . Прийшли, оглянули квартиру позивача ОСОБА_1 . На другий поверх у квартиру сусіда ОСОБА_2 вони не піднімалися. Свідок телефонувала дружині відповідача ОСОБА_5 , але та повідомила, що їх вдома немає. Потім свідок склала акт, але свідок при цьому розуміла, що вона не уповноважена на складання даного акту. З приводу оформлення акта вона зверталася до Жашківського ВУЖКГ та в Жашківську міську раду.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що є дружиною відповідача ОСОБА_2 . З сусідкою ОСОБА_1 постійно виникали сварки через те, що та тримає домашню худобу, якій варить їсти у квартирі, через що в їхній з чоловіком квартирі появилася цвілість. Голова села телефонувала до неї лише по роботі, так як свідок працює у дитсадку. Позивачку вони ніколи не заливали. Щоб залити квартиру позивача, необхідно насамперед залити свою квартиру.

При дослідженні акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р.. установлено, що даний акт не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, оскільки в ньому не зазначені характер і конкретні причини залиття квартири; особи, які допустили таке залиття; перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість; обсяги необхідного ремонту; висновки комісії щодо встановлення вини відповідача ОСОБА_2 як власника квартири АДРЕСА_4 у залитті квартири АДРЕСА_3 , яка розташована під його квартирою на поверх нижче, власником якої є позивач ОСОБА_1 ; присутність відповідача ОСОБА_2 при обстеженні вказаних обставин та ознайомлення його з вказаним актом під підпис.

При дослідженні висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , установлено, що в ньому не зазначено, що оцінювач ОСОБА_3 обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Перевіривши доводи апеляційної скарги, Черкаський апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 не підлягає до задоволення.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог частин першої і другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить апеляційний суд скасувати рішення суду 1 інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог у частині завданої майнової шкоди та понесених витрат та доводи апеляційної скарги зводяться саме до незгоди з висновками суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо стягнення майнової шкоди та понесених витрат, колегія суддів перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду в частині відмови у стягненні майнової шкоди та понесених витрат, адже, згідно ч. 1 ст. 13, ч. 1 ст. 367 ЦПК України, і зважаючи на роз`яснення, викладені в п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24.10.2008 року, під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та заявлених позовних вимог у суді першої інстанції.

Зазначеним вимогам закону в частині оскарження рішення суду 1 інстанції відповідає.

Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Нормою частини 1 статті 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За правилами ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.

В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Згідно статті 322 ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику майна.

Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана особі і її майну або завдана майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка завдавача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Відповідно до додатку №4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, в акті мають бути вказані наступні відомості: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено)); висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; підписи мешканців квартир ознайомлених з актом.

П.2.3.6 вказаних вище Правил передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).

Як встановлено судом 1 інстанції, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є власницею квартири АДРЕСА_1 , в якій вона зареєстрована та проживає, що підтверджується копіями: паспорта, технічного паспорта, свідоцтва про право власності на житло (а.с.4-9).

Згідно наданого позивачем акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р. вбачається, що комісією в складі: старости села ОСОБА_4 та ПОГ Уманського РУП ОСОБА_6 було обстежено квартиру АДРЕСА_1 , розташовану на першому поверсі двоповерхового будинку. Під час огляду приміщення виявлено, що зі стелі по стіні стікає вода, що заливає меблі кухні та тече на підлогу. Вода ймовірно тече з другого поверху з квартири сусіда зверху. Факт потрапляння води в квартиру невідомий, так як сусіди на даний час відсутні та не має можливості встановити причину (а.с.10).

Згідно висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , загальний розмір матеріального збитку, завданий власнику квартири АДРЕСА_1 , в результаті її пошкодження складає 13973 грн. 10 коп. (а.с.11-33).

У ході судового розгляду справи були допитані свідки.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що працює старостою села Острожани Уманського району Черкаської області. До неї неодноразово зверталася позивачка ОСОБА_1 зі скаргами на те, що її квартиру заливає відповідач ОСОБА_2 . Вранці до неї прийшла позивачка з проханням оглянути її квартиру, яку залив її сусід ОСОБА_2 . Прийшли, оглянули квартиру позивача ОСОБА_1 . На другий поверх у квартиру сусіда ОСОБА_2 вони не піднімалися. Свідок телефонувала дружині відповідача ОСОБА_5 , але та повідомила, що їх вдома немає. Потім свідок склала акт, але свідок при цьому розуміла, що вона не уповноважена на складання даного акту. З приводу оформлення акта вона зверталася до Жашківського ВУЖКГ та в Жашківську міську раду.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що є дружиною відповідача ОСОБА_2 . З сусідкою ОСОБА_1 постійно виникали сварки через те, що та тримає домашню худобу, якій варить їсти у квартирі, через що в їхній з чоловіком квартирі появилася цвілість. Голова села телефонувала до неї лише по роботі, так як свідок працює у дитсадку. Позивачку вони ніколи не заливали. Щоб залити квартиру позивача, необхідно насамперед залити свою квартиру.

При дослідженні акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р. установлено, що даний акт не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207, оскільки в ньому не зазначені характер і конкретні причини залиття квартири; особи, які допустили таке залиття; перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість; обсяги необхідного ремонту; висновки комісії щодо встановлення вини відповідача ОСОБА_2 як власника квартири АДРЕСА_4 у залитті квартири АДРЕСА_3 , яка розташована під його квартирою на поверх нижче, власником якої є позивач ОСОБА_1 ; присутність відповідача ОСОБА_2 при обстеженні вказаних обставин та ознайомлення його з вказаним актом під підпис.

При дослідженні висновку будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , установлено, що в ньому не зазначено, що оцінювач ОСОБА_3 обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції, встановлюючи обставини по справі, взяв до уваги вищезазначені факти та, в сукупності з наданими сторонами доказами, оцінив їх під час постановлення своїх висновків.

Таким чином, суд 1 інстанції вірно дійшов висновку, що наданий висновок будівельно-технічного та товарознавчого дослідження по визначенню вартості нанесеного збитку власнику квартири АДРЕСА_3 , в результаті пошкодження шляхом залиття водою, та пошкодження рухомого майна, шляхом залиття водою, що належить ОСОБА_1 , не може бути визнаний належним та допустимим доказом, оскільки він складений з порушенням порядку, встановленого законом, а тому суд не бере його до уваги як доказ.

Також, наданий акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 від 23.06.2021р. не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в міністерстві юстиції України 25.08.2005р. №927/11207.

Також, з наданих у судовому засіданні пояснень свідків, встановлено, що квартиру відповідача ніхто не оглядав та не встановлював причину залиття квартири позивача.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши докази, які містяться у матеріалах цивільної справи, зокрема акт про наслідки залиття житлового приміщення та висновок оцінювача, які не є належними та допустимими доказами, суд 1 інстанції вірно дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відмовив у їх задоволенні.

Такі висновки суду 1 інстанції ґрунтуються на матеріалах справи і відповідають вимогам закону, з якими погоджується і апеляційний суд.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції необґрунтовано визнано неналежними та недопустимими доказом акт, не заслуговують на увагу, оскільки цей акт, як зазначалося вище, не відповідає вимогам Правил, оскільки в ньому відсутні однозначні висновки щодо вини особи, що вчинила залиття, складений за відсутності власника чи представника винної сторони та без обстеження його квартири. Акт не містить інформації про те, що відповідач запрошувався для огляду квартири позивача з метою встановлення факту залиття, що вказаний акт був вручений відповідачу і що ознайомлений з ним. В акті не зазначено причин неявки чи відомостей щодо її відмови від участі у проведенні обстеження або відмови від підпису відповідача, якщо таке мало місце. Таким чином, цей акт не може бути належним і допустимим доказом протиправної поведінки відповідачів, що полягала у залитті квартири позивача, та причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідачів та завданими позивачу збитками. Відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Наведені у апеляційній скарзі доводи зводяться до незгоди з висновками суду попередньої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом першої інстанції, який обґрунтовано їх спростував.

У відповідності ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Суд першої інстанції правильно визначився з правовідносинами, що виникли в даному випадку та застосував закон, що їх регулює. За наслідком апеляційного перегляду порушень матеріального чи процесуального закону судом першої інстанції не встановлено.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що постановлене у справі судове рішення в частині оскарження є законним та обґрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у скарзі доводами колегія суддів не вбачає, оскільки її доводи суттєвими не являються, носять суб`єктивний характер, не відповідають обставинам справи і правильності висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Черкаський апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 01 квітня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданої шкоди, залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлено 07 вересня 2022 року.

Головуючий: В.Г. Бородійчук

Судді : Л.І. Василенко

О.В. Карпенко