Ухвала

6 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 204/294/22

провадження № 61-7158ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., від участі у розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Конструкторське бюро «Південне» імені М. К. Янгеля» про визнання незаконним та скасування наказу про відсторонення від роботи без збереження заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

27 липня 2022 року подана касаційна скарга Державного підприємства «Конструкторське бюро «Південне» імені М. К. Янгеля» на рішення Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська від 25 березня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 1 липня 2022 року.

Ухвалою Верховного Суду від 2 серпня 2022 року відкрито касаційне провадження та витребувано матеріали справи з суду першої інстанції.

23 серпня 2022 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.від участі у розгляді цієї справи, обґрунтована тим, що у юридичної особи «Верховний Суд» відсутня державна правосуб`єктність.

Ухвалою Верховного Суду від 24 серпня 2022 року визнано необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22; заяву про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. передано для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, іншому судді.

Ухвалою Верховного Суду від 31 серпня 2022 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22.

30 серпня 2022 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.від участі у розгляді цієї справи, обґрунтована тим, що

суддя-доповідач Карпенко С. О., судді Ігнатенко В. М. та Стрільчук В. А. не набули статусу професійних суддів і незаконно призначені на посади.

Ухвалою Верховного Суду від 5 вересня 2022 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22 залишено без розгляду.

1 вересня 2022 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.від участі у розгляді цієї справи, обґрунтована тим, що колегія суддів здійснює судочинство у відсутність конституційної, профільної законодавчої бази.

Ухвалою Верховного Суду від 5 вересня 2022 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22 залишено без розгляду.

Касаційний суд роз`яснив ОСОБА_1 , що відповідно до

пункту 2 частини першої статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

1 вересня 2022 року до суду касаційної інстанції від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.від участі у розгляді цієї справи, обґрунтована тим, що колегія суддів представляє нелегальну (незаконну) установу з підробленими печатками і бланками.

Відповідно до частини першої статті 36 ЦПК Українисуддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Так, в переліку процесуальних прав учасників справи, зокрема, є право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Вказане право особа може реалізувати шляхом подання процесуальних документів до судів відповідних інстанцій.

В ухвалі від 2 березня 2021 року у справі № 910/17048/17 (провадження

№ 12-85гс20) Велика Палата Верховного Суду вказала, що процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. Кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Доводи заявника щодо необхідності відводу судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.з підстав, визначених ОСОБА_1 у заяві про відвід, прямо порушують один з найважливіших принципів судочинства - nemo iudex in causa sua (ніхто не може бути суддею у власній справі), який виключає для учасника процесу можливість обирати суддю на власний розсуд.

Отже, оскільки заявлений відвід судді-доповідачу Карпенко С. О., суддям Ігнатенку В. М., Стрільчуку В. А.з підстав того, що колегія суддів представляє нелегальну (незаконну) установу з підробленими печатками і бланками, в силу вимог ЦПК України не може бути підставою для відводу, тому заявлений відвід є завідомо безпідставним.

Також слід зазначити, що заяву про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. з підставтого, що у юридичної особи «Верховний Суд» відсутня державна правосуб`єктність,вирішено судом касаційної інстанції, за результатами розгляду якої постановлено ухвалу про відмову у задоволенні заяви від 31 серпня 2022 року.

Крім того, ухвалами Верховного Суду від 5 вересня 2022 року заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22 з підстав ненабуття судовою колегією статусу професійних суддів і незаконного призначення на посади, а також з підстав того, що колегія суддів здійснює судочинство у відсутність конституційної, профільної законодавчої бази, залишено без розгляду.

Повторне звернення ОСОБА_1 із заявою, вимоги якої є аналогічними вимогам, заявленим у попередніх заявах, з урахуванням визнання касаційним судом даного відводу завідомо безпідставним,є прикладом зловживання процесуальними правами та полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій прагнення до отримання певних процесуальних переваг, зокрема, до одержання більших прав ніж у іншого учасника справи. Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення, а також створення особам, які беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав, а також прав та інтересів інших осіб. Щоразу, коли сторона у справі вчиняє

будь-яку процесуальну дію з метою здобуття переваги своїх прав над правами інших учасників справи, вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним. Такі дії суперечать основним засадами (принципами) цивільного судочинства, а також його завданню.

Сторони користуються рівними процесуальними правами (частина перша статті 49 ЦПК України).

Принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (рішення у справі «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands) від 27 жовтня 1993 року).

Засада рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріпленого в частині першій статті 55 Конституції України.

Принцип рівності сторін є основоположним компонентом концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Кожен має гарантовані державою рівні права на захист прав і свобод у судовому порядку у визначеному процесуальним законом порядку, при цьому суд позбавлений можливості надати учаснику справи відповідне право, яким він не може скористатися з огляду на вимоги закону.

З огляду на викладене вчинення заявником вказаних дій суд вважає за можливе визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Частиною четвертою статті 44 ЦПК України визначено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи зазначене, заява, яка надійшла до касаційного суду 1 вересня 2022 року, про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., підлягає залишенню без розгляду.

Варто зазначити, що залишення судом касаційної інстанції без розглядузаяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А.,не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадку зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

У випадку повторного чи систематичного невиконання процесуальних обов`язків, повторного чи неодноразового зловживання процесуальними правами, повторного чи систематичного неподання витребуваних судом доказів без поважних причин або без їх повідомлення, триваючого невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів суд з урахуванням конкретних обставин стягує у дохід державного бюджету з відповідного учасника судового процесу або відповідної іншої особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина друга статті 148 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2022 року становить 2 481 грн.

З огляду на неодноразове зловживання ОСОБА_1 процесуальними правами, Верховний Суд дійшов висновку про стягнення із заявника в дохід держави штрафу в сумі 0,3 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 744,30 грн.

Керуючись статтями 44, 148 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Карпенко С. О., суддів Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А. від участі у розгляді справи № 204/294/22 залишити без розгляду.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід державного бюджету штраф у розмірі 744,30 грн.

Ухвала є виконавчим документом та може бути пред`явлена до примусового виконання протягом трьох місяців з дня її прийняття.

Боржник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( АДРЕСА_1 ; індивідуальний податковий номер НОМЕР_1 ).

Стягувач: Державна судова адміністрація України (01021, місто Київ, вулиця Липська, 18/5; ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. М. Ігнатенко

В. А. Стрільчук