Справа № 215/4309/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
08 вересня 2022 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
у складі: головуючого, судді - Коноваленка М.І.
за участю секретаря - Таран В.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кривому Розі, цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення,-
07.07.2021 р. АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулись в суд з позовною заявою про відшкодування шкоди до ОСОБА_1 , просять стягнути на свою користь з відповідача вартість спожитої, але не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 23 089,24 грн. та судовий збір.
Вказані кошти представник позивача просить стягнути з відповідача, як і сплачені судові витрати, а саме судовий збір в сумі 2270 грн.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про підтримання позову, та згоду на заочний порядок розгляду справи, вказує, що всі докази надані до позову.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника позивача, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останній скористався своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про місце, день та час розгляду справи повідомлена належним чином, згідно ст.128 ЦПК України.
Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), за наявності умов, передбачених ст.280 ЦПК України.
Ухвалою судді Тернівського районного суду м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області від 23.07.2021 відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.
08.09.2022 року судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, враховуючи положення ст. 280 ЦПК України.
Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що відповідач є споживачем електроенергії та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . 08.08.2020 р. за вказаною адресою була проведена перевірка дотримання споживачем ПРРЕЕ, за результатами якої були виявлені порушення п.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «самовільне підключення після відключення до мережі, що є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські Електромережі» після відключення з порушенням схеми обліку». Було складено акт № 013183 від 08.08.2020, який підписаний представниками енергопостачальника та споживачем.
Порушення зафіксовано актом про порушення № 013183 від 08.08.2020, у якому була визначена дата засідання комісії з розгляду актів про порушення 28.08.2022 року (а.с.6-7).
Відповідачу була надіслана досудова претензія про сплату заборгованості за необліковану електричну енергію (а.с.9).
Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного представником позивача, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України Про електроенергетику споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 2, 3 ст. 27 Закону України Про електроенергетику правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Пунктом 4 ч. 2 ст. 77 Закону України Про ринок електричної енергії встановлено відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії та визначено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, які набрали чинність з 11.06.2018 р., надалі - ПРРЕЕ, які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії.
Так, у відповідності до п.п.3 п.5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.
Згідно з п. 4 п.п. 5.5.5 п. 5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.
Відповідно до п. 20 п.п. 5.5.5 п. 5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Згідно з п.п. 5 п. 3.1 Методики порушенням ПКЕЕН є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Згідно пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлене порушення та згідно з Методикою.
Таким чином, судом на підставі досліджених доказів встановлено, що ОСОБА_1 , яка є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановки, допустила самовільне підключення струмоприймачів, що належать АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" поза засобом комерційного обліку з порушенням схеми обліку, допустивши порушення ПРРЕЕ.
Факт безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення ПРРЕЕ від 08.08.2020 р. (а.с.6-8) жодних зауважень щодо встановлення самого факту безоблікового споживання електричної енергії до складеного акта про порушення ОСОБА_1 не внесено.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE (Серявін та інші проти України), № 4909/04, §58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Дослідивши, таким чином, докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про те, що, дійсно мали місце обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача вартості спричинених збитків за актом про порушення № 013183 від 08.08.2020 р. у розмірі 23 089 грн. 24 грн.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, з урахуванням задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 13, 76, 78, 81, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позов Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення - задовольнити.
Копію рішення направити відповідачу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Роз`яснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто суб`єктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Рішення складено без проголошення 08.09.2022 року.

СУДДЯ: