Справа № 143/500/20
УХВАЛА
02.09.2022 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області, в складі:
головуючого судді Бойка А.В.,
з участю секретаря судових засідань Москаленко С. П.,
21.07.2022 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) надійшла заява з додатком мирової угоди по виконавчому провадженню № 69260007, відповідно до якої боржник ОСОБА_2 та стягувач ОСОБА_1 уклали мирову угоду. Оскільки, відповідно до ст. 434 ЦПК України мирова угода, укладена між сторонами в процесі виконання рішення подається в письмовій формі державному або приватному виконавцеві, який не пізніше триденного строку передає її для затвердження до суду, який видав виконавчий документ, просить суд затвердити мирову угоду у виконавчому провадженні № 69260007.
Суд ознайомившись з поданням та додатком до нього, приходить до наступного висновку.
Так, відповідно до ч.7 ст. 49 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії цивільного процесу, тобто це є їхнім диспозитивним правом, мирова угода підлягає затвердженню судом.
У відповідності до ч.1 ст. 434 ЦПК України мирова угода, укладена між сторонами, або заява про відмову стягувача від примусового виконання в процесі виконання рішення подається в письмовій формі державному або приватному виконавцеві, який не пізніше триденного строку передає її для затвердження до суду, який видав виконавчий документ.
Частиною 1 ст.183 ЦПК України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:
1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);
2) найменування суду, до якого вона подається;
3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;
4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;
5) підстави заяви (клопотання, заперечення);
6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);
7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.
Судом встановлено, що стягувач ОСОБА_1 та боржник ОСОБА_2 через Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) звернулися до суду з заявою про затвердження мирової угоди на стадії виконання постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду по справі №143/500/20 за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОФІРМА "КОРВЕТ", третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача: Фермерське господарство ФГ-Альянс-В про стягнення заборгованості.
Зі змісту мирової угоди вбачається, що в рахунок погашення існуючої заборгованості боржник ОСОБА_2 передає у власність стягувача ОСОБА_1 належний йому на праві приватної власності об`єкт нерухомого майна з усіма його складовими частинами, загальною площею 5426,55 кв. м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Однак всупереч вищевказаних вимог закону, до мирової угоди не додано доказів належності зазначеного в мировій угоді нерухомого майна саме боржнику ОСОБА_2 , що унеможливлює затвердження мирової угоди, так як за відсутності вказаних документів її затвердження може порушити права та інтереси третіх осіб.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
На підставі вищевикладеного вважаю, що подання слід повернути заявнику без розгляду.
Керуючись ст. ст. 183, 434 ЦПК України, суд -
Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню у разі усунення підстав, що стали причиною повернення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяті днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду виготовлений 07.09.2022.

Суддя