ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9529/22
провадження № 2/753/6015/22
У Х В А Л А

"12" вересня 2022 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Гусак О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 поданої в її інтересах адвокатом Філіппенком Сергієм Олександровичем до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця постійного проживання дитини, надання дозволу на тимчасовий виїзд за кордон неповнолітній дитині, встановлення заборони, скасування договорів, поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

адвокат Філіппенко С.О. звернувся до суду в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця постійного проживання дитини, надання дозволу на тимчасовий виїзд за кордон неповнолітній дитині, встановлення заборони, скасування договору, поділ спільного майна подружжя.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до настпуного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом пункту 2 частини 4 статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у випадку, коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).

За змістом частини 1 статті 188 Цивільного процесуального кодексу України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Як роз`яснено у пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм процесуального права, є підстави вважати, що умовою об`єднання позовів позивача в одному провадженні є однорідність позовних вимог, спільність предмета позову позивача, спільність підстав позову, прав і обов`язків відповідача/ів та процесуальна доцільність.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_1 об`єднано сім вимог немайнового характеру, називаючи позовну заяву про розірвання шлюбу, позивач просить:

- розірвати шлюбу укладений ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований в органі реєстрації актів цивільного стану Дарницького району м. Києва;

- встановити місцем постійного проживання дитини за місцем фактичного проживання (реєстрації) матері, а саме: АДРЕСА_1 ;

- дозволити тимчасовий виїзд за кордон неповнолітній дитині ОСОБА_3 в супроводі його матері ОСОБА_1 ;

- заборонити відповідачу ОСОБА_2 , в будь-який спосіб, без письмової нотаріально засвідченої згоди ОСОБА_4 , вивозити за межі м. Києва, неповнолітню дитину ОСОБА_3 ;

- скасувати нотаріально посвідчений договір про поділ майна подружжя, який був підписаний позивачем в стані афекту від психологічного впливу відповідача;

- скасувати нотаріально посвідчений договір про визначення місця проживання дитини, порядок здійснення прав i обов`язків батьків, який був підписаний позивачем в стані афекту від психологічного впливу відповідача.

- поділити майно подружжя.

Крім того, об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Отже, порушенням правила об`єднання вимог, є об`єднання неоднорідних вимог, тобто таких, які не пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Так, підставою позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що стверджують позов, зокрема факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення.

Доказами у цивільному судочинстві є будь-які дані, отримані у визначеному законом порядку, на підставі яких суд установлює наявність або відсутність обставин, на яких обґрунтовуються вимоги і заперечення осіб, що беруть участь у справі, та інших обставин, які мають значення для правильного розгляду справи.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

При цьому, у поданій позовній заяві позивач жодним чином не обгрунтовує підставність об`єднання заявлених ним позовних вимог.

При визначенні місця проживання дитини, обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який не є заінтересованою особою щодо інших вимог.

За таких обставин суд вважає, що заявлені вимоги не можуть бути об`єднані в одному позові, оскільки вимоги не пов`язані між собою підставою виникнення і поданими доказами, ці вимоги не є основними та похідними.

Сумісний розгляд об`єднаних позивачем вимог не лише суперечить приписам ст. 188 ЦПК України, але й перешкоджатиме з`ясуванню прав і взаємовідносин сторін, значно утруднить та сприятиме затягуванню учасниками судового процесу вирішення спору по суті.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, що є підставою повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 185, 188 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 поданої в її інтересах адвокатом Філіппенком Сергієм Олександровичем до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця постійного проживання дитини, надання дозволу на тимчасовий виїзд за кордон неповнолітній дитині, встановлення заборони, скасування договорів, поділ спільного майна подружжя, повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її вручення через суд першої інстанції.

Суддя О.С. Гусак