Справа №521/7849/21
Провадження №2/521/710/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2022 року Малиновський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Мазун І.А.,

за участю секретаря судового засідання - Кусяк О.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування розповсюдженої недостовірної інформації та про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 із позовом до ОСОБА_2 та Товариства з обмеженою відповідальністю "Українське незалежне інформаційне агентство новин" про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування розповсюдженої недостовірної інформації та про відшкодування моральної шкоди, в якому, з урахуванням поданої заяви про зміну предмета позову від 20 серпня 2021 року, просить:

1. Визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) на повагу до його честі, гідності та ділової репутації, інформацію, автором якої є ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) та яка міститься на відеозаписі пресконференції, що розміщений за вебпосиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме (цитати мовою оригіналу із зазначенням часу їх промови):

15:10 - "Сегодня интересы ОСОБА_3 и ОСОБА_4 представляет ОСОБА_1. Именно он в настоящее время кидает всех наших граждан по всей стране."

15:30 - "Раннее ОСОБА_1 работал в Телетрейд региональным куратором. С 2006 по 2014 он сливал счета украинских клиентов через биржу трейдеров."

16:10 - "Так офисы ОСОБА_1 по Украине получали от клиентов более 1.5 млн. долларов в месяц, а выводили клиенты около 500 в месяц. А зарплата ОСОБА_1 составляла 3%, то есть более 30 тыс. долларов в месяц. Но мошеннику и этого было мало, он отправлял всех клиентов своих офисов в биржу трейдеров, где им иногда за ночь сливали все деньги."

16:48 - "Так ОСОБА_1 обманывал и обворовывал клиентов много лет. Потом этого мошенника и всю его банду выгнали за воровство, а через 5 лет, то есть год назад, после того как Телетрейд выкупил ЦБТ ОСОБА_1 вернулся, но уже в должности директора, и теперь он получает не процент, а долю от слитых депозитов клиентов."

17:23 - "Мошенник понимает, что рано или поздно за всё придётся отвечать, поэтому маскируется."

19:37 - "Недавно я сам лично обратился к ОСОБА_1 с требованием о возврате украденных у меня средств. Мошенник встречался со мной несколько раз и предложил мне 30 тыс. долларов в обмен на то, что я напишу расписку и больше не буду предъявлять претензий и перестану требовать свои деньги. Чтобы вы понимали это 10 % от суммы заявленной. А так же я должен успокоить всех пострадавших клиентов из моей группы. По такой схеме мошенники поступают со всеми обманутыми клиентами, которые возмущаются, пытаются доказать свою правоту."

20:25 - "Эта расписка и запись разговора является дополнительными доказательствами, что ОСОБА_1 является конкретным мошенником Телетрейд."

21:48 - "Каждый месяц ОСОБА_1 с российскими мошенниками выводит из Украины в Россию через офшоры миллионы долларов тем самым крепко подрывая экономику нашей страны."

21:58 - "Более чем за 20 лет компанию Телетрейд ни разу не проверяли. Когда я был в одесском офисе и прижал их управляющего ОСОБА_5, он по-большому секрету рассказал мне, что нас никто не трогает только потому что ОСОБА_1 платит 5 тыс.долларов руководству департамента киберполиции."

2. Зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () видалити відеозапис пресконференції проведеної на інформаційно-телекомунікаційній площадці УНІАН 28.07.2020 р. за участю спікера ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2), що розміщений за вебпосиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_1 під заголовком (мовою оригіналу): "ІНФОРМАЦІЯ_15" та ІНФОРМАЦІЯ_2 у статті під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

3. Заборонити ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2), Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () та будь-яким іншим особам поширювати будь-яким способом визнану у пункті першому резолютивної частини судового рішення по даній справі недостовірну інформацію включаючи відеозапис пресконференції від ІНФОРМАЦІЯ_3, що був здійснений на інформаційно-телекомунікаційній площині "УНІАН" під заголовком (мовою оригіналу): "ІНФОРМАЦІЯ_15", а також під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

4. Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) завдану моральну шкоду у розмірі 150 000 (сто п'ятдесят тисяч) гривень.

5. Стягнути солідарно з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) та Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) понесені судові витрати."

Позивач зазначає, що йому стало відомо, що в мережі Інтернет, а саме на офіційному сайті інформаційного агентства "УНІАН" та на відеохостингу YouTube, на каналі під назвою "УНІАН" розміщено ідентичний відеоматеріал з порушенням норм чинного законодавства України, який містить неправдивий, негативний зміст та недостовірну інформацію. Дана інформація повідомлена ОСОБА_2 та порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1.

Позивач стверджував, що відеоматеріал був розміщений за наступними веб-посиланнями (адресами):

ІНФОРМАЦІЯ_1 під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_15".

ІНФОРМАЦІЯ_2 під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

ІНФОРМАЦІЯ_4 під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_15"

За словами позивача, автором поширеної інформації про позивача на відеоматеріалу ідентичного змісту, тривалістю 31:25 хвилин, є ОСОБА_2.

Позивач також повідомляє, що відеоматеріал прес-конференції поширюється і на інших сайтах невстановленими особами за наступними посиланнями:

ІНФОРМАЦІЯ_5

ІНФОРМАЦІЯ_6

ІНФОРМАЦІЯ_7

ІНФОРМАЦІЯ_8

ІНФОРМАЦІЯ_8

ІНФОРМАЦІЯ_9

ІНФОРМАЦІЯ_10

ІНФОРМАЦІЯ_11

ІНФОРМАЦІЯ_12

ІНФОРМАЦІЯ_13

На відеоматеріалі, згідно зі словами позивача, міститься запис прес-конференції, учасниками якої є 6 осіб: ОСОБА_2 (Відповідач-1) - спікер, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 - нібито ошукані клієнти "Телетрейд" та "Центра біржових технологій", ОСОБА_9, ОСОБА_10 - нібито колишні співробітники "Центра біржових технологій".

Позивач зазначає, що метою проведення прес-конференції, як говорить спікер ОСОБА_2, є об'єднання ошуканих клієнтів для боротьби з "Телетрейд" та "Центром біржових технологій". Останні нібито ведуть незаконну діяльність та обманюють людей, виманюючи у них гроші.

Позивач вказує, що на відеозаписі прес-конференції Відповідачем-1 згадується ОСОБА_1, ім'я котрого висвітлюється з зазначенням неправдивої інформації, що дають підстави глядачам відеоматеріалу та слухачам пресконференції вважати, що ОСОБА_1 здійснює незаконну діяльність та те, що останній є начебто "мошенником".

Так, відеоматеріал пресконференції містить недостовірну інформацію, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1, наступного змісту (цитати мовою оригіналу із зазначенням часу їх промови):

15:10 - "Сегодня интересы ОСОБА_3 и ОСОБА_4 представляет ОСОБА_1. Именно он в настоящее время кидает всех наших граждан по всей стране."

15:30 - "Раннее ОСОБА_1 работал в Телетрейд региональным куратором. С 2006 по 2014 он сливал счета украинских клиентов через биржу трейдеров."

16:10 - "Так офисы ОСОБА_1 по Украине получали от клиентов более 1.5 млн. долларов в месяц, а выводили клиенты около 500 в месяц. А зарплата ОСОБА_1 составляла 3%, то есть более 30 тыс. долларов в месяц. Но мошеннику и этого было мало, он отправлял всех клиентов своих офисов в биржу трейдеров, где им иногда за ночь сливали все деньги."

16:48 - "Так, ОСОБА_1 обманывал и обворовывал клиентов много лет. Потом этого мошенника и всю его банду выгнали за воровство, а через 5 лет, то есть год назад, после того как Телетрейд выкупил ЦБТ ОСОБА_1, вернулся, но уже в должности директора, и теперь он получает не процент, а долю от слитых депозитов клиентов."

17:23 - "Мошенник понимает, что рано или поздно за всё придётся отвечать, поэтому маскируется."

19:37 - "Недавно я сам лично обратился к ОСОБА_1 с требованием о возврате украденных у меня средств. Мошенник встречался со мной несколько раз и предложил мне 30 тыс. долларов в обмен на то, что я напишу расписку и больше не буду предъявлять претензий и перестану требовать свои деньги. Чтобы вы понимали это 10 % от суммы заявленной. А так же я должен успокоить всех пострадавших клиентов из моей группы. По такой схеме мошенники поступают со всеми обманутыми клиентами, которые возмущаются, пытаются доказать свою правоту."

20:25 - "Эта расписка и запись разговора является дополнительными доказательствами, что ОСОБА_1 является конкретным мошенником Телетрейд."

21:48 - "Каждый месяц ОСОБА_1 с российскими мошенниками выводит из Украины в Россию через офшоры миллионы долларов тем самым крепко подрывая экономику нашей страны."

21:58 - "Более чем за 20 лет компанию Телетрейд ни разу не проверяли. Когда я был в одесском офисе и прижал к их управляющего ОСОБА_5, он по-большому секрету рассказал мне, что нас никто не трогает только потому что ОСОБА_1 платит 5 тыс.долларов руководству департамента киберполиции".

Позивач стверджував, що інформація та будь-які твердження, а також згадування його на відеозаписі є недостовірними, негативними, такими, що не відповідають дійсності, принижують його честь, гідність, ділову репутацію, порушують особисті немайнові права.

На думку позивача, викладена інформація не може розглядатися як оціночне судження, оскільки відомості, розповсюджені відповідачами є твердженнями про факт вчинення позивачем ряду злочинів, які не вчинялись, відповідно позивач до кримінальної відповідальності не притягувався.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала уточнені позовні вимоги та просила позов задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову посилаючись при цьому на наданий раніше відзив на позов. Стверджував, що позовні вимоги позивача необґрунтовані належними доказами, як от висновком сематико-текстуальної (лінгвістичної) експертизи. Пояснював, що у своєму виступі жодного разу не послався на наявність будь-яких кримінальних проваджень відносно позивача, а використовував лише інформацію, що міститься в публічному доступі в мережі Інтернет. Зазначав, що позивачем не доведено причинно-наслідкового зв'язку між особою ОСОБА_2, протиправними діями, іншими учасниками прес-конференції та особою, яка надала фото для трансляції на прес-конференції, а відтак позивач вдався до передчасних висновків відносно порушених норм законодавства саме ОСОБА_2 Також вказував, твердження позивача є виключно його суб'єктивною думкою, при цьому позивач вдається до трактування на власну користь підстав для вибору ефективного способу захисту. Заперечував проти доцільності обрання позивачем способу захисту порушених прав у вигляді видалення відеозапису прес-конференції. Проти задоволення позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди також заперечував, оскільки позивачем не було надано жодних доказів, що підтверджували б негативні явища для здоров'я та ділової репутації позивача, які були спричинені публічними висловлюваннями. Окрім того з відзиву вбачається, що неможливо встановити який час витратив позивач та які зусилля він доклав для відновлення свого емоційного стану.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" в судове засідання не з'явився, однак надав до суду відзив, у якому зазначило, що вимога позивача щодо видалення відеозапису прес-конференції у повному обсязі є неналежним способом захисту права. Оскільки прес-конференція містила також іншу інформацію, яка є правдивою та не порушує права позивача чи інших осіб, а тому видалення всього запису з відповідних посилань може стати проявом цензури. Також відповідач, Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН", зазначив, що на момент подання позову відсутні підстави однозначно стверджувати, що висловлені учасниками конференції особисті думки є апріорі недостовірними.

Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, прийнявши до уваги пояснення сторони позивача та відповідача, дослідивши письмові докази, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами належну правову оцінку, суд приходить до висновку про часткове задоволення заявленого позову виходячи з наступного.

На підставі ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, як беруть участь у справі.

Відповідно до статті 3 Конституції України честь і гідність людини визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

У відповідності до ч. 5 ст. 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних посягань.

Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством.

Стаття 270 ЦК України встановлює, що відповідно до Конституції України фізична особа має право, зокрема, на повагу до гідності та честі.

Зазначене узгоджується із статтями 297, 299 ЦК України, за якою фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, ділової репутації.

Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Аналогічний висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах наведено у постанові Верховного Суду від 30 березня 2020 року у справі № 523/9870/18-ц (провадження № 61-20095св19).

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України, ст. 32 Конституції України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Суд при розгляді справи має встановити юридичний склад правопорушення, а саме:

поширена інформація має прямо стосуватися позивача та не відповідати дійсності, тобто бути недостовірною;

відповідна інформація має бути поширена, тобто доведена до відома, хоча б однієї особи;

поширення відповідної інформації порушує немайнові права особи - завдає шкоду немайновим благам, перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати особисте немайнове благо (відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи");

поширення інформації має здійснюватися, зокрема, шляхом опублікування у пресі, передання по радіо, телебаченню з використанням інших засобів масової інформації, поширення в мережі Інтернет чи з використанням засобів телекомунікаційного зв'язку, викладення в характеристика, заявах, листах та інших документах, які адресовані іншим особам, повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Судом при досліджені матеріалів справи встановлено, що інформація, зазначена на відеозаписі прес-конференції безпосередньо стосується особи позивача. Розповсюдження інформації, що стосується позивача підтверджується:

протоколом огляду веб-сайту, де розміщується відеоматеріал прес-конференції ІНФОРМАЦІЯ_4 від ІНФОРМАЦІЯ_14

протоколом огляду веб-сайту, де розміщується відеоматеріал прес-конференції ІНФОРМАЦІЯ_1 від ІНФОРМАЦІЯ_14

відтвореним відеозаписом з веб-сайту за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідно до наданих позивачем доказів згадування позивача - ОСОБА_1 відбувається в контексті такої інформації (цитати подані мовою оригіналу):

15:10 - "Сегодня интересы ОСОБА_3 и ОСОБА_4 представляет ОСОБА_1. Именно он в настоящее время кидает всех наших граждан по всей стране."

15:30 - "Раннее ОСОБА_1 работал в Телетрейд региональным куратором. С 2006 по 2014 он сливал счета украинских клиентов через биржу трейдеров."

16:10 - "Так офисы ОСОБА_1 по Украине получали от клиентов более 1.5 млн. долларов в месяц, а выводили клиенты около 500 в месяц. А зарплата ОСОБА_1 составляла 3%, то есть более 30 тыс. долларов в месяц. Но мошеннику и этого было мало, он отправлял всех клиентов своих офисов в биржу трейдеров, где им иногда за ночь сливали все деньги."

16:48 - "Так, ОСОБА_1 обманывал и обворовывал клиентов много лет. Потом этого мошенника и всю его банду выгнали за воровство, а через 5 лет, то есть год назад, после того как Телетрейд выкупил ЦБТ ОСОБА_1, вернулся, но уже в должности директора, и теперь он получает не процент, а долю от слитых депозитов клиентов."

17:23 - "Мошенник понимает, что рано или поздно за всё придётся отвечать, поэтому маскируется."

19:37 - "Недавно я сам лично обратился к ОСОБА_1 с требованием о возврате украденных у меня средств. Мошенник встречался со мной несколько раз и предложил мне 30 тыс. долларов в обмен на то, что я напишу расписку и больше не буду предъявлять претензий и перестану требовать свои деньги. Чтобы вы понимали это 10 % от суммы заявленной. А так же я должен успокоить всех пострадавших клиентов из моей группы. По такой схеме мошенники поступают со всеми обманутыми клиентами, которые возмущаются, пытаются доказать свою правоту."

20:25 - "Эта расписка и запись разговора является дополнительными доказательствами, что ОСОБА_1 является конкретным мошенником Телетрейд."

21:48 - "Каждый месяц ОСОБА_1 с российскими мошенниками выводит из Украины в Россию через офшоры миллионы долларов тем самым крепко подрывая экономику нашей страны."

21:58 - "Более чем за 20 лет компанию Телетрейд ни разу не проверяли. Когда я был в одесском офисе и прижал к их управляющего ОСОБА_5, он по-большому секрету рассказал мне, что нас никто не трогает только потому что ОСОБА_1 платит 5 тыс.долларов руководству департамента киберполиции".

Щодо висловлювань: "...кидает всех наших граждан по всей стране.", "сливал счета", "мошеннику и этого было мало", "ОСОБА_1 обманывал и обворовывал клиентов", "он получает не процент, а долю от слитых депозитов клиентов", суд звертає увагу на таке.

Дані висловлювання не є оціночними судженнями ОСОБА_2, власною думкою чи критикою дій, вони подаються у формі фактичних тверджень, як факт здійснення позивачем незаконних, протиправних дій. А також зазначаються нібито наслідки його злочинної діяльності такі як: "мошенник", "... крепко подрывая экономику нашей страны".

ОСОБА_2 не просто висловив власну думку, щодо можливості вчинення позивачем злочину, а прямо зазначив, які дії були вчиненні та які наслідки були досягненні позивачем. ОСОБА_2 зазначеними твердженнями викликає у глядачів відеосюжету прес-конференції сприйняття позивача злочинцем.

Позивач наголошує і суд не залишає це поза уваги, що на відеозаписі прес-конференції не зазначається, що ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, а саме що він вчинив кримінальне правопорушення (є "мошенником"), що також є підставою того, що дані висловлювання не можуть бути оціночними судженнями, а є саме фактичним твердженням.

Так, на відеоматеріалі прес-конференції поширюється неправдива інформація щодо вчинення позивачем шахрайства. Відповідно до ст. 190 Кримінального Кодексу України, шахрайство є кримінальним правопорушенням. Крім того, додатково зазначені звинувачення у вимаганні (ст. 189 Кримінального Кодексу України) та у надані хабаря кіберполіції, а саме пропозиції, обіцянці або наданні неправомірної вигоди службовій особі (ст. 369 Кримінального Кодексу України).

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип презумпції невинуватості. Так, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Дотримання презумпції невинуватості є фундаментальним принципом демократичної та правової держави.

Суд приймає до уваги докази, надані позивачем докази, а саме лист (відповідь на адвокатський запит) Офісу генерального прокурора № 25/3-62вих21 від 16.01.2021 р., лист (відповідь на адвокатський запит) Офісу генерального прокурора № 25/3-666вих21 від 23.04.2021 р., лист (відповідь на адвокатський запит) Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України № 589АЗ/16 від 22.04.2021 р., роздруківку з офіційного сайту "Судова влада". Відповідно до зазначених доказів ОСОБА_1 ніколи не був підозрюваним по кримінальним провадженням, не притягувався до кримінальної відповідальності та не був учасником кримінальних та адміністративних справ, а також відповідачем та до нього були пред'явлені претензії з невиконання умов договорів.

Верховний Суд у постанові від 19.11.2020 року у справі 910/11361/19 зазначає: "Судове рішення мотивовано тим, що у вимозі відповідач фактично стверджується про незаконну діяльність позивача, що можна перевірити на істинність та спростувати, встановивши чи дійсно посадові особи позивача були засуджені за вчинення злочину, у тому числі шахрайство, тому вказана інформація у розумінні ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» не є оціночним судженням або вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, така інформація відповідає ознакам фактичного твердження, оскільки містить посилання на фактичні обставини, які можуть бути перевірені на предмет їх відповідності дійсності.

Конкретні негативні вислови про «уголовников и шарлатанов» створюють враження про дійсні протиправні дії позивача, та сприймаються потенційними замовниками як факти вчинення позивачем шахрайських дій, що завдає шкоду іміджу та порушує недоторканність ділової репутації позивача."

Аналогічна позиція викладена і у постанові Верховного Суду по справі № 903/927/19 від 04.08.2020 р., у постанові від 23.12.2020 по справі 484/2781/19.

Європейський суд з прав людини констатує, що має проводитись вагоме розрізнення між твердженнями про те, що особа лише підозрюється у вчиненні певного злочину, і відвертим визнанням того, що особа його вчинила (Bohmerv. Germany. 54, 56, Nestakv. Slovakia, 88-89). Слід принципово розрізняти повідомлення про те, що когось лише підозрюють у вчиненні злочину та чітку заяву, зроблену за відсутності остаточного вироку, про те, що особа вчинила злочин (Ismoilovand Othersv. Russia, № 2947/06 від 24 квітня 2008 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дактарас проти Литви», від 24 листопада 2000 року, зазначається, що при вирішенні питання про порушення права на презумпцію невинуватості необхідно брати до уваги не лише зміст конкретних висловлювань, а й контекст, в якому вони були зроблені, й важливо державним посадовим особам добирати слова, оприлюднюючи свої заяви ще до судового розгляду справи (рішення у справі «Дактарас проти Литви», від 24 листопада 2000 року)."

Крім того, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, у своїй постанові від 31.10.2019 року по справі 760/20787/18 вказав: "Порушення прямої законодавчої заборони на використання імені підозрюваної чи обвинуваченої особи до набрання законної сили обвинувальним вироком суду стосовно неї не може тлумачитись як критика у засобах масової інформації чи висвітлення її слів та вчинків, про що йдеться у положеннях згаданої Декларації, зважаючи і на те, що відповідач не наділений правовим статусом засобу масової інформації.

Таким чином, колегія суддів, погоджуючись із висновками суду апеляційної інстанції, вважає, що зазначення імені позивача у публікації на офіційному сайті відповідача до набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо нього є прямим порушенням положення частини четвертої статті 296 ЦК України незалежно від того, чи є така особа публічною або не має статусу публічної особи."

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч. 2 ст. 47-1 Закону України "Про інформацію", оціночними судженнями є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

У Постанові Верховного Суду від 07.05.2020 року по справі 757/32917/17-ц суд вказав: "розрізняючи факти та оціночні судження, слід виходити з того, що існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню."

При огляді відеозапису прес-конференції суд погодився з доводами позивача, що поширювані відомості за своїм змістом та характером використаних мовних засобів не є оціночними судженнями. Оскільки поширені відомості стосуються конкретних подій, конкретної особи позивача, подаються як установлений факт, не містить алегорій, сатири, гіпербол, не є припущенням чи критикою позивача, проявом власної суб'єктивної думки, викладена у категоричній стверджувальній формі, її цілком можна перевірити на достовірність - фактичне твердження.

Суд також погоджується, що поширена інформація негативно впливає на немайнові права позивача.

При вирішенні спору суд враховує, що законодавство України не містить чіткого визначення негативної інформації і не окреслює фактичних ознак, які вказують на негативність такої інформації.

На підставі негативної інформації законом встановлюється презумпція недостовірності.

Так, будь-яка негативна інформація розглядається судом як недостовірна, якщо поширювач інформації не доведе, що ця негативна інформація відповідає дійсності.

Окрім того, визнання інформації негативною чи позитивною - це результат оцінки інформації людиною.

Спірна розповсюджена відповідачами інформація сприйнята позивачем як негативна, оскільки фактично є твердженнями про факти вчинення позивачем ряду кримінальних правопорушень.

Достовірність спірної інформації відповідачами недоведена. Суду не були надані докази на підтвердження відомостей, які були висловлені в спірній інформації.

При цьому судом береться уваги, що поширення інформації здійснювалося публічно - шляхом проведення прес-конференції, а також шляхом розміщення її відеозапису в мережі Інтернет за двома посиланнями:

ІНФОРМАЦІЯ_1

ІНФОРМАЦІЯ_2

Суд враховує твердження позивача, що розповсюдження негативної інформації мало на меті її доведення до відома хоча б однієї особи. Копіювання поширеної інформації іншими невстановленими особами також сприяє якомога ширшому охопленню публіки даною інформацією.

Поширена відповідачами інформація за своїм змістом стосується позивача і формує негативну громадську думку про нього, руйнує імідж та репутацію позивача, а відтак є такою, що завдає шкоди його честі, гідності, діловій репутації.

Відтак суд приходить до висновку, що враховуючи відсутність судового рішення, яке набрало законної сили, вироку суду, відсутність відкритих кримінальних проваджень, інформація про вчинення злочину позивачем є недостовірною та має наслідком приниження його честі, гідності та ділової репутації.

Щодо твердження позивача про незаконне використання його фотографії суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що на відеоматеріалі прес-конференції в проміжок часу 15:12 хв. - 15:23 хв. із голосовим супроводженням: "Именно он в настоящее время кидает всех наших граждан по всей стране" зображений скріншот використання фотографії ОСОБА_1

Відповідно до частини першої статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Відносно фотографій Європейський Суд вказав, що зображення особи є одним із головних атрибутів її особистості, оскільки воно розкриває унікальні характеристики особи і відрізняє особу з-поміж інших. Право на захист свого зображення є, таким чином, однією з головних складових особистого розвитку. Воно передбачає, головним чином, право особи контролювати використання цього зображення, в тому числі і не дозволяти його опублікувати. Хоча головною метою статті 8 є захист особи від неправомірного втручання з боку державної влади, вона не лише зобов`язує державу утримуватись від такого втручання: окрім такого негативного заходу, можуть існувати позитивні зобов`язання, невід`ємні від ефективної поваги до приватного або сімейного життя особи. Ці зобов`язання можуть передбачати здійснення заходів, спрямованих на забезпечення поваги до приватного життя навіть у сфері відносин осіб між собою. Це стосується також захисту зображення особи від зловживання з боку інших осіб (VON HANNOVER v. GERMANY (No. 2), № 40660/08, 60641/08, § 96, 98, ЄСПЛ, 07 лютого 2012 року).

При встановленні балансу між захистом приватного життя та свободою вираження поглядів Європейський суд в рішенні по справі "акцентує на необхідності враховувати:

"По-перше, внесок, зроблений фотографією або статтею до обговорення, що має загальний інтерес. Визначення того, що є предметом загального інтересу, залежатиме від обставин справи. Тим не менше, суд вважає відзначити, що він визнавав існування такого інтересу не лише в публікаціях стосовно політичних питань чи злочинності, але також коли воно стосувалось спорту або відомих митців.

Проте, чутки про подружні проблеми президента республіки або фінансові труднощі відомого співака не були визнані предметом загального інтересу. По-друге, наскільки широко відомою є відповідна особа і яка тема повідомлення. Роль або посада відповідної особи і характер діяльності, яка є темою повідомлення і/або фотографії, є іншим важливим критерієм, пов`язаним із попереднім. У зв`язку з цим необхідно розрізняти приватних осіб і осіб, котрі діють в публічному контексті, як політичні або публічні постаті. Отже, в той час, як невідома громадськості приватна особа може вимагати особливого захисту свого приватного життя, це не стосується публічних осіб. Існує фундаментальна відмінність між повідомленням фактів, здатних зробити внесок в обговорення у демократичному суспільстві і пов`язаних, наприклад, з політиками, які здійснюють свої офіційні повноваження, і повідомленням подробиць із приватного життя особи, котра не має таких повноважень.

По-третє, попередня поведінка відповідної особи. Поведінка відповідної особи до оприлюднення повідомлення або те, що фотографія і пов`язана з нею інформація вже з`являлись у попередній публікації, також є фактором, який слід брати до уваги. Проте, сам факт попереднього співробітництва з пресою не може бути аргументом для позбавлення відповідної сторони усього захисту від оприлюднення спірної фотографії.

По-четверте, зміст, форма і наслідки публікації. Спосіб, у який фотографія або звіт оприлюднені, і спосіб, у який відповідна особа зображена на фотографії або у звіті, також може бути фактором, який слід взяти до уваги. Обсяг, у якому було поширено звіт і фотографію, також може бути важливим фактором, залежно від того, чи є газета загальнонаціональною або місцевою, і має велику чи обмежену передплату.

По-п'яте, обставини, за яких було зроблено фотографії. Тобто, чи сфотографована особа дала свою згоду на фотографування і на оприлюднення фотографій, або ж це було зроблено без повідомлення її, чи обманом, чи іншими незаконними засобами. Слід також звернути увагу на характер і серйозність втручання і на наслідки для відповідної особи оприлюднення фотографії. Для приватної особи, невідомої для громадськості, оприлюднення фотографії може становити більше втручання, ніж друкована стаття.

Фотографії особи дозволяється розміщувати без її згоди лише у двох випадках:

1) фізична особа позувала авторові за плату;

2) це викликано необхідністю захисту інтересів зображеної фізичної особи або інтересів інших осіб.

Суд приймає до уваги твердження позивача щодо незаконності використання його фотографії на відеоматеріалі прес-конференції. Адже позивач не позував для спікера відеоконференції (Відповідача-1 з метою зробити та використати фото на прес-конференції, при використанні фотографії у особи, що використала цю фотографію не було наміру захистити інтереси зображуваної фізичної особи - позивача або інтересів інших осіб. Відповідач-1 не є автором зазначеної фотографії. Використання Відповідачем-1 фотографії позивача було здійснене з метою заплямувати честь, гідність та ділову репутацію позивача та продемонструвати глядачам візуально особу, яка нібито вчинила всі кримінальні правопорушення, які зазначені на відеоматеріалі прес-конференції.

Щодо способу захисту порушених прав, обраного позивачем, суд зазначає наступне.

Відповідно до статей 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, ділової репутації.

Гідність та честь фізичної особи, ділова репутація є недоторканими.

Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, ділової репутації.

Так, відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 27.02.2009 №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти.

З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло.

Під діловою репутацією розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.

За п.6 вищезазначеної Постанови позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред'явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім'ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

Відповідно до п. 3 Постанови особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення.

До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК), тощо.

Отже, враховуючи наявні докази судом встановлено поширення відповідачами недостовірної (негативної) інформації стосовно позивача шляхом розміщення відеозапису в мережі Інтернет, поширена відповідачами недостовірна інформація стосується особи позивача; поширена про позивача інформація є недостовірною, тобто такою, що не відповідає дійсності та такою, що висловлена у формі фактичних тверджень, поширення недостовірної інформації про позивача порушує його особисті немайнові права - право на повагу до його честі, гідності та ділової репутації.

Враховуючи, що інформація поширена за посиланнями є недостовірною, суд погоджується та визнає обґрунтованою вимогу позивача про видаленні відповідачем-2 матеріалу за посиланнями:

ІНФОРМАЦІЯ_1 під заголовком: "ІНФОРМАЦІЯ_15";

ІНФОРМАЦІЯ_2 під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

Також відповідно до ст. 278 ЦК України суд може заборонити поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права позивача.

Щодо заборони розповсюдження такого відеозапису прес-конференції, що пред'являється до Відповідачів.

Відповідно до ч.2. ст. 278 Цивільного кодексу України якщо особисте немайнове право фізичної особи порушене в номері (випуску) газети, книзі, кінофільмі, теле-, радіопередачі тощо, які випущені у світ, суд може заборонити (припинити) їх розповсюдження до усунення цього порушення, а якщо усунення порушення неможливе, - вилучити тираж газети, книги тощо з метою його знищення.

У зв'язку з недостатністю застосування визнання розповсюдженої інформації недостовірною та спростування розповсюдженої інформації як способів захисту особистих немайнових прав позивача через копіювання матеріалу пресконференції та його поширенням на інших сайтах, суд визнає обґрунтованою вимогу щодо заборони розповсюдження будь-яким чином інформації, включно з відеозаписом прес-конференції під заголовком (мовою оригіналу): "ІНФОРМАЦІЯ_15". Дана заборона стосується ОСОБА_2, Товариство з обмеженою відповідальністю та будь-яких інших осіб.

Вирішуючи спір суд враховує, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, ділової репутації.

Зазначене узгоджується із Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27.02.2009, за якою способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній так і юридичній особі.

Такі вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди.

Закон встановлює, що моральна шкода, заподіяна громадянину діяннями іншої особи, яка порушила її законні права, відшкодовується особою, яка заподіяла шкоду, якщо вона не доведе, що моральна шкода заподіяна не з її вини (ст. 1167 ЦК України).

Розмір відшкодування моральної шкоди визначає суд залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості (Постанова Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди»).

У процесі розгляду справи судом встановлено, що позивачу була заподіяна моральна шкода, яка полягає у перенесених моральних стражданнях через отриманий стрес, хвилювання, появу необґрунтованої негативної соціальної оцінки в очах оточуючих, друзів, близьких, додаткових моральних зусиллях для продовження активного громадського життя, приниження його цінності як людини, конституційним правом якої є право на повагу людської гідності.

Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості з урахуванням обставин справи і тяжкості страждань позивача суд вважає, що компенсація моральної шкоди підлягає стягненню з ОСОБА_2 у розмірі 10 000 грн.

Стягнення моральної шкоди покладається на ОСОБА_2, як автора недостовірної інформації.

Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Так, судом встановлено, що позивачем за подання позовної заяви сплачено 908 грн + 908 грн + 908 грн. (три вимоги немайнового характеру) + 2270 грн. (майнова вимога про стягнення моральної шкоди) = 4994 грн., що підтверджується платіжним дорученням про сплату судового збору від 26.05.2021 р.

Керуючись ст. ст. 32, 34 Конституції України, ст. ст. 23, 94, 277, 297, 299, 1167 ЦК України, ст. ст. 76-78, 83, 141, 258-259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування розповсюдженої недостовірної інформації та про відшкодування моральної шкоди - задовольнити частково.

Визнати недостовірною та такою, що порушує права ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) на повагу до його честі, гідності та ділової репутації, інформацію, автором якої є ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) та яка міститься на відеозаписі пресконференції, що розміщений за вебпосиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 від ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме (цитати мовою оригіналу із зазначенням часу їх промови):

15:10 - "Сегодня интересы ОСОБА_3 и ОСОБА_4 представляет ОСОБА_1. Именно он в настоящее время кидает всех наших граждан по всей стране."

15:30 - "Раннее ОСОБА_1 работал в Телетрейд региональным куратором. С 2006 по 2014 он сливал счета украинских клиентов через биржу трейдеров."

16:10 - "Так офисы ОСОБА_1 по Украине получали от клиентов более 1.5 млн. долларов в месяц, а выводили клиенты около 500 в месяц. А зарплата ОСОБА_1 составляла 3%, то есть более 30 тыс. долларов в месяц. Но мошеннику и этого было мало, он отправлял всех клиентов своих офисов в биржу трейдеров, где им иногда за ночь сливали все деньги."

16:48 - "Так ОСОБА_1 обманывал и обворовывал клиентов много лет. Потом этого мошенника и всю его банду выгнали за воровство, а через 5 лет, то есть год назад, после того как Телетрейд выкупил ЦБТ ОСОБА_1 вернулся, но уже в должности директора, и теперь он получает не процент, а долю от слитых депозитов клиентов."

17:23 - "Мошенник понимает, что рано или поздно за всё придётся отвечать, поэтому маскируется."

19:37 - "Недавно я сам лично обратился к ОСОБА_1 с требованием о возврате украденных у меня средств. Мошенник встречался со мной несколько раз и предложил мне 30 тыс. долларов в обмен на то, что я напишу расписку и больше не буду предъявлять претензий и перестану требовать свои деньги. Чтобы вы понимали это 10 % от суммы заявленной. А так же я должен успокоить всех пострадавших клиентов из моей группы. По такой схеме мошенники поступают со всеми обманутыми клиентами, которые возмущаются, пытаются доказать свою правоту."

20:25 - "Эта расписка и запись разговора является дополнительными доказательствами, что ОСОБА_1 является конкретным мошенником Телетрейд."

21:48 - "Каждый месяц ОСОБА_1 с российскими мошенниками выводит из Украины в Россию через офшоры миллионы долларов тем самым крепко подрывая экономику нашей страны."

21:58 - "Более чем за 20 лет компанию Телетрейд ни разу не проверяли. Когда я был в одесском офисе и прижал их управляющего ОСОБА_5, он по-большому секрету рассказал мне, что нас никто не трогает только потому что ОСОБА_1 платит 5 тыс.долларов руководству департамента киберполиции."

Зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () видалити відеозапис прес-конференції проведеної на інформаційно-телекомунікаційній площадці УНІАН 28.07.2020 р. за участю спікера ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2), що розміщений за вебпосиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_1 під заголовком (мовою оригіналу): "ІНФОРМАЦІЯ_15" та ІНФОРМАЦІЯ_2 у статті під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

Заборонити ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2), Товариству з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () та будь-яким іншим особам поширювати будь-яким способом визнану у пункті першому резолютивної частини судового рішення по даній справі недостовірну інформацію включаючи відеозапис пресконференції від ІНФОРМАЦІЯ_3, що був здійснений на інформаційно-телекомунікаційній площині "УНІАН" під заголовком (мовою оригіналу): "ІНФОРМАЦІЯ_15", а також під заголовком "ІНФОРМАЦІЯ_16".

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) завдану моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень.

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2) та Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРАЇНСЬКЕ НЕЗАЛЕЖНЕ ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО НОВИН" () в рівних частинах на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1) витрати на сплату судового збору у розмірі 4994 грн.

У задоволенні інших позовних вимог - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлений 15 вересня 2022 року.

ГОЛОВУЮЧИЙ І.А. МАЗУН