ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1148/22Головуючий по 1 інстанції
Справа №693/1314/19 Категорія: на ухвалу Шимчик Р. В.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії:

суддів Вініченка Б.Б., Нерушак Л.В., Новікова О.М.

за участю секретаря Любченко Т.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 адвоката Щиголь Володимира Валерійовича на ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 17 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Жашківської державної нотаріальної контори Євич Ірина Петрівна, -

в с т а н о в и в:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із даним позовом.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 17 червня 2022 року призначено по справі за позовом ОСОБА_1 до Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Жашківської державної нотаріальної контори Євич Ірина Петрівна, повторну судовопочеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити запитання:

- чи вчинено підпис від імені ОСОБА_3 в графі «підпис» заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області 19.10.2015 року та рукописний текст у зазначеному заповіті: «Заповіт мною прочитано вголос відповідає моїй волі прочитаний мною особисто», однією і тією ж самою особою чи різними особами і чи вчинені вони ОСОБА_3 ?

Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз; попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Оплату за проведення експертизи покласти на відповідача ОСОБА_2 , роз`яснити їй положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що представник позивача заперечує факт підписання заповіту та вказує, що цей документ не підписувався ОСОБА_3 , а висновок експерта від 28.05.2021 року №1245/20-23,761-762/21-23 не містить вичерпну та однозначну відповідь на поставлені питання в цій частині, тому суд, з метою встановлення дійсних обставин справи, вважає за доцільне призначити у справі повторну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити аналогічні питання, які ставилися на вирішення попередньої експертизи.

В апеляційній скарзі представник позивача адвокат Щиголь В.В. вказує, що ухвала суду є незаконною, необґрунтованою, а тому просив її скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом в порушення процесуальних норм, вирішено питання про призначення повторної експертизи після закриття підготовчого засідання.

Заявником не порушено питання про поновлення процесуального строку на подання зазначеного клопотання.

Крім того, судом не визнано висновок експерта від 28.05.2021 року №1245/20-23, 761-762/21-23 необґрунтованим, а тому відсутні підстави для призначення повторної експертизи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 адвокат Гаєвський О.М. вказує, що відповідно до положень ч. 2 ст. 166 ЦПК України призначення експертизи є одним із способів забезпечення доказів судом. Стаття 188 ЦПК України регламентує порядок розгляду заяви про забезпечення доказів та не містить заборон призначення експертизи під час судового розгляду. Більш того, судова практика про призначення експертиз на стадії судового розгляду є досить розповсюдженою. Посилання в ухвалі суду, що вона призначена в підготовчому судовому засіданні є опискою суду.

Вказує, що враховуючи заперечення позивача підписання заповіту ОСОБА_3 , а висновок експерта не містить вичерпну та однозначну відповідь на поставлені питання в цій частині, тому суд, з метою встановлення дійсних обставин справи, вважав за доцільне призначити у справі повторну судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої поставити аналогічні питання, які ставилися на вирішення попередньої експертизи.

Згідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Оскаржуване судове рішення не відповідає зазначеним вимогам закону.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 11 жовтня 2019 року

ОСОБА_1 звернулася із позовом до Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

В мотивування позовних вимог вказувала, що на час підписання заповіту її мати ОСОБА_4 перебувала на стаціонарному лікуванні в Броварській ЦРЛ, крім того мала вади зору, а тому не могла прочитати текст заповіту тим розміром шрифту, яким він був роздрукованим. Також зауважує, що заповіт посвідчений секретарем виконавчого комітету Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області, у той же час місцем проживання померлої є село Нова Гребля Жашківського району Черкаської області.

Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 07.09.2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Жашківської державної нотаріальної контори Євич Ірина Петрівна, призначено судово-почеркознавчу експертизу, виконання якої доручено Черкаському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Згідно висновку експерта від 28.05.2021 року №1245/20-23,761-762/21-23, підпис від імені ОСОБА_3 в графі «Підпис» обох примірників заповіту ОСОБА_3 від 19.10.2015 року виконано кульковою ручкою без попередньої технічної підготовки і технічних засобів. 2. Відповісти на питання : «Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5 в графі підпис на заповіті складеного 20 травня 2016 року від імені ОСОБА_5 на ім`я ОСОБА_6 , посвідченого секретарем виконкому Руськопольської сільської ради Черкаського району Черкаської області, І.Г. Бондаренко, зареєстрованого в реєстрі за № 88 самим ОСОБА_5 чи іншою особою? не видалося можливим. Відповісти на питання «Чи виконано підпис від імені ОСОБА_3 в графі «підпис» заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області 19.10.2015 року та рукописний текст у зазначеному заповіті : « Заповіт мною прочитано вголос відповідає моїй волі прочитаний мною особисто», однією і тією ж самою особою чи різними особами» і чи вчиненні вони ОСОБА_3 .? не вдалося можливим. Підпис від імені ОСОБА_3 в графі «Підпис» обох примірниках заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області 19.10.2015 року вірогідно виконані не ОСОБА_3 (а.с.67-73 т. 2).

Ухвалою суду від 26 серпня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

23 листопада 2021 року представник ОСОБА_2 адвокат Гаєвським О.М. заявлено клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи на вирішення якої поставити наступні питання: чи вчинено підпис від імені ОСОБА_3 в графі «підпис» заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області 19.10.2015 року та рукописний текст у зазначеному заповіті: «Заповіт мною прочитано вголос відповідає моїй волі прочитаний мною особисто», однією і тією ж самою особою чи різними особами і чи вчинені вони ОСОБА_3 ?

07.02.2022 року представником ОСОБА_2 адвокат Гаєвським О.М. надано уточнене клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, попереднє просив суд залишити без розгляду.

Ухвалою суду від 17 червня 2022 року клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Гаєвським О.М. про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи задоволено.

Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частини 1, 2 ст. 13 ЦПК України).

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору. Докази мають бути належними, допустимими, достовірними. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76, 77, 78, 79 ЦПК України.).

Частина 2 ст. 76 ЦПК України передбачає, що одним із доказів є висновки експертів.

Пункт 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України передбачає, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Отже, висновок почеркознавчої експертизи в даній цивільній справі є одним із основних належних та допустимих доказів щодо вирішення позовних вимог і для з`ясування цих обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, вбачається необхідність спеціальних знань, без яких встановити відповідні обставини справи та вирішити спір по суті неможливо.

За нормами ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

У відповідності до ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд поряд з іншим вирішує питання про призначення експертизи.

Згідно ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд поряд з іншим постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Статтею 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

За нормами ст. 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи. Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені.

Стандарт доказування залежить від специфіки обставин, про доведення яких йдеться, а сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги. При визначенні наявності або відсутності підстав для призначення судової експертизи суди не повинні ігнорувати позицію осіб, які беруть участь у справі. Для забезпечення реалізації вказаного положення суди повинні мотивовано відповідати на клопотання сторін як про призначення експертизи, так і про відмову в її призначенні. Крім того, вирішуючи питання про доцільність призначення експертизи в цивільній справі, необхідно враховувати чи має значення для справи факт, який експерт має встановити, чи не доведений той чи інший факт іншими доказами, зібраними у справі, які реальні можливості тієї чи іншої судової експертизи.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24 березня 2021 року у справі 760/13253/19.

Установлено, що підставою для подання клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи є наявність суперечностей та крім того, висновок експерта не містить вичерпних та однозначних відповідей на поставлені питання.

Водночас, судом першої інстанції не звернуто увагу, що відповідачем пропущено строк звернення із зазначеним клопотанням про поновлення якого останній не просить.

На підставі частини третьої статті 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 83 ЦПК України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частина 8 статті 83 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).

Отже, строки на подання клопотання про призначення експертизи є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі клопотанням або викладається у окремо у вигляді клопотання про поновлення пропущеного строку. При вирішенні питання про поновлення строку на подання клопотання про призначення експертизи суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи.

Відповідно до частини першої, другої статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Представником ОСОБА_2 адвокатом Гаєвським О.М. не порушувалось питання про поновлення пропущеного строку для подання клопотання про призначення експертизи.

Судом не вирішено питання щодо поновлення строку на подання клопотання про призначення експертизи, а вчинено процесуальну дію поза межами процесуальних строків.

У такому разі судом першої інстанції вирішено питання про призначення експертизи з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку, що оскаржене судове рішення ухвалено без додержання норм процесуального права. У зв`язку з наведеним, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

З урахуванням викладеного, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню за ч. 1 п. 3, 4 ст. 379 ЦПК України із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Щиголь Володимира Валерійовича - задовольнити.

Ухвалу Жашківського районного суду Черкаської області від 17 червня 2022 року - скасувати.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Розкішнянської сільської ради Ставищенського району Київської області та ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору державний нотаріус Жашківської державної нотаріальної контори Євич Ірина Петрівна направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 08 вересня 2022 року.

Судді: