Справа № 953/3695/22
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2022 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова в складі:
головуючої судді Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судових засідань Кот Я.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
27 червня 2022 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить розірвати шлюб, укладений 17.11.2018 між ним та відповідачкою .
В обґрунтування позову позивач посилається на те, що 17.11.2018 між ним та відповідачкою укладено шлюб. Неповнолітніх дітей від шлюбу немає. Позивач зазначає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе. Шлюбні відносини між ним та відповідачкою припинені, спільне господарство не ведеться.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова від 27.06.2022 визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28.06.2022 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач у судове засідання, призначене на 02.09.2022, не з`явився, про час, день та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. ОСОБА_1 подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримала, просив їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судових засідань повідомлялася у встановленому законом порядку, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи. Заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи за її відсутності до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано.
Враховуючи, що відповідачка належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у її відсутності та згідно ч.4 ст.223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 17.11.2018, між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , укладено шлюб, зареєстрований 17 листопада 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1554. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_4 , дружини ОСОБА_4 .
Від шлюбу у подружжя дітей немає.
Відповідно до ст.ст. 110-112 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ст. 109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Судом встановлено, оскільки не спростовано відповідачкою, що між сторонами фактично припинені шлюбні відносини, спільного господарства сторони не ведуть, проживають окремо один від одного. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачка так і відповідачки.
Враховуючи зазначене, та те, що відповідачкою відзиву на позов не надано, суд розглядає справу на підставі наявних в матеріалах справи доказах, приходить до висновку, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню.
Відповідно до статті 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивачки судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 992,40 грн.
Керуючись статтями 12, 13, 141, 200, 206, 263-265 ЦПК України, статтями 24, 56, 110, 112, 113 СК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 17 листопада 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1554.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 992 (дев`ятсот дев`ятсот дві) грн. 40 коп.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог статей284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 .
Відповідачка: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: невідомий, адреса: АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення складено 02 вересня 2022 року.
Суддя С.М. Лисиченко