У Х В А Л А

26 серпня 2022 року м. Київ

Справа № 760/11052/17

Провадження № 22-з/824/459/2022

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Поливач Л.Д., Шкоріної О.І.

розглянувши заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк», про виправлення описок в постанові Київського апеляційного суду від 08 червня 2022 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану представником Гладким Русланом Вікторовичем на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 11 січня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів задоволено частково.

Стягнуто з АТ «КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 3 % - 703,56 грн. та 5 759,29 грн. інфляційних втрат.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення коштів відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Гладкий Р.В. подав апеляційну скаргу.

Постановою Київського апеляційного суду від 08 червня 2022 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Гладкого Р.В. задоволено частково.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 11 січня 2019 року в частині відмови у позові ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення пені відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» - скасовано та ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення пені відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» задоволено частково.

Стягнуто з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 10 000, грн. пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів».

17 червня 2022 року АТ КБ «Приват Банк» подано заяву про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду м. Києва від 08 червня 2022 року.

В заяві зазначає про те, що в мотивувальній та резолютивній частинах постанови, судом допущено описки.

Так, в мотивувальній частині постанови зазначено:

в абзаці 6 аркуша 6 (сторінка 1):

оскільки розмір непі, який підлягає до стягнення - 109500 грн. значно перевищує розмір основної заборгованості - 10 000 грн., а позивач не навів жодних розрахунків, в якому розмірі йому завдані збитки неповерненням йому вкладу, Київський апеляційний суд вважає за доцільне застосувати положення частини третьої статті 551 ЦК України та зменшити розмір пені, яка підлягає стягненню з відповідача, до 20 000,00 грн.

Натомість в абзаці 2 аркуша 6 (сторінка 2) суд вказав:

Зважаючи на те, що обставини справи встановлені судом повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів зійшла висновку, що ішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року в частині позову Лісіцкової до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про стягнення пені відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" підлягає скасуванню з ухваленню в цій частині нового судового рішення про часткове задоволення цих позовних вимог та стягнення з АТ КБ "ПРИВАТБАНК" на користь ОСОБА_1 10 000, 00 гри. відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів".

Так само в резолютивній частині вказано:

Стягнути з акціонерного товариства комерційний банк "ГІриватБанк" () на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний помер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 10 000, гри. пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" в сумі 20 000 гривень.

Розглянувши заяву, суд приходить до висновку про задоволення заяви виходячи з наступного.

Встановлено, що задовольняючи апеляцій скаргу частково, суд апеляційної інстанції обґрунтовував його тим, що обставини справи встановлені судом повно, але допущено неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів зійшла висновку, що рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 11 січня 2019 року в частині позову Лісіцкової до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про стягнення пені відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" підлягає скасуванню з ухваленню в цій частині нового судового рішення про часткове задоволення цих позовних вимог та стягнення з АТ КБ "ПРИВАТБАНК" на користь ОСОБА_1 10 000, 00 гри. відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів"

Разом з тим, при виготовлені постанови у друкованому вигляд судом допущено описки.

Так, в мотивувальній частині постанови зазначено:

в абзаці 6 аркуша 6 (сторінка 1):

оскільки розмір непі, який підлягає до стягнення - 109500 грн. значно перевищує розмір основної заборгованості - 10 000 грн., а позивач не навів жодних розрахунків, в якому розмірі йому завдані збитки неповерненням йому вкладу, Київський апеляційний суд вважає за доцільне застосувати положення частини третьої статті 551 ЦК України та зменшити розмір пені, яка підлягає стягненню з відповідача, до 20 000,00 грн.

Так само в резолютивній частині вказано:

Стягнути з акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк" () на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний помер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 10 000, гри. пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" в сумі 20 000 гривень.

Відповідно до статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи з вимог статті 269 ЦПК України, питання про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 28 липня 2021 року підлягає вирішенню без повідомлення учасників справи.

. Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

При цьому суд може виправити лише ті описки, яких він сам припустився.

Будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне виправити допущену в постанові Київського апеляційного суду від 08 червня 2022 року.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

При цьому суд може виправити лише ті описки, яких він сам припустився.

Будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Помилки можуть бути виправлені в ухвалі або в постанові суду незалежно від того, чи набрало воно законної сили і чи воно виконане.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне виправити допущені в постанові Київського апеляційного суду від 08 червня 2022 року описки.

На підставі викладено , керуючись ст.269 ЦПК України, суд у складі колегії,-

УХВАЛИВ:

Виправити допущені в постанові Київського апеляційного суду від 08 червня 2022 року описки.

В абзаці 6 аркуша 11 мотивувальної частини постанови вважати вірним «Оскільки розмір непі, який підлягає до стягнення - 109500 грн. значно перевищує розмір основної заборгованості - 10 000 грн., а позивач не навів жодних розрахунків, в якому розмірі йому завдані збитки неповерненням йому вкладу, Київський апеляційний суд вважає за доцільне застосувати положення частини третьої статті 551 ЦК України та зменшити розмір пені, яка підлягає стягненню з відповідача, до 10 000,00 грн.»

У четвертому абзаці резолютивній частині постанови вважати вірним «Стягнути з акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ (14360570) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) 10 000, грн. пеню відповідно до частини п`ятої статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів»», виключивши словосполучення «в сумі 20000 грн.»

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя-доповідач: А.М. Стрижеус

Судді: Л.Д. Поливач

О.І. Шкоріна