Ухвала

02 вересня 2022 року

м. Київ

справа № 753/2309/20

провадження № 61-7669ск22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Фаловської Ірини Миколаївни, Мартєва Сергія Юрійовича, Сердюка Валентина Васильовича, у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про захист честі, гідності та ділової репутації, за касаційною скаргою Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) на постанову Київського апеляційного суду від 07 липня

2022 року,

ВСТАНОВИВ:

09 серпня 2022 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) на постанову Київського апеляційного суду від 07 липня 2022 року.

Системою автоматизованого розподілу справ для розгляду касаційної скарги Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) відповідно до протоколу від 10 серпня 2022 року визначено колегію суддів у складі: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.

Ухвалою Верховного Суду від 12 серпня 2022 року клопотання Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про зупинення дії судового рішення задоволено.

Зупинено дію постанови Київського апеляційного суду від 07 липня

2022 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку.

Відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) на постанову Київського апеляційного суду

від 07 липня 2022 року та витребувано матеріали цивільної справи

№ 753/2309/20 з Шевченківського районного суду міста Києва.

01 вересня 2022 року до Верховного Суду через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В.

Заява мотивована тим, що задоволення клопотання Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) про зупинення дії постанови Київського апеляційного суду від 07 липня 2022 року до закінчення її перегляду в касаційному порядку, викликає недовіру в тому, що буде прийняте в майбутньому законне судове рішення. Зазначене дає підстави вважати, що для колегії суддів інтереси відповідача в особі Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) мають більшу цінність, ніж інтереси позивача.

У позивача відсутня впевненість, що колегія суддів здійснить розгляд справи з дотриманням принципів об`єктивності та неупередженості. Таким чином, відсутні достатні гарантії безсторонності та об`єктивності колегії суддів в цій справі.

На підставі вищевказаного, з метою забезпечення справедливого та неупередженого вирішення справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В., підлягає відводу на підставі пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК.

Розглядаючи заяву ОСОБА_1 колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частинамипершою-третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Частиною четвертою статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, Верховний Суд констатує, що відсутні будь-які підстави стверджувати, що судді, які входять до складу колегії: Фаловська І. М. (суддя-доповідач), Мартєв С. Ю., Сердюк В. В., мають та виявляють особисту упередженість під час розгляду цієї справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного. Доказів протилежного заявником не надано й судом не здобуто.

За об`єктивним критерієм Верховним Судом підлягає встановленню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Єдиним доводом для відводу колегії суддів: Фаловської І. М.

(суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В., від участі у розгляді цієї справи ОСОБА_1 зазначено те, що, постановляючи ухвалу про відкриття касаційного провадження за касаційної скаргою Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) на постанову Київського апеляційного суду

від 07 липня 2022 року, судді задовольнили клопотання відповідача про зупинення дії оскаржуваного судового рішення до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Частиною першою статті 436 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Отже, метою вирішення питання про зупинення виконання судового рішення або зупинення його дії є недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу та інших осіб, які беруть участь у справі, якщо такі наслідки можуть настати у зв`язку з виконанням (дією) судового рішення.

Системний аналіз зазначених норм свідчить, що суд касаційної інстанції може розглянути питання щодо одного заходу зупинення оскарженого рішення, а саме виконання або його дії. При цьому суд, за наявності підстав, може зупинити дію лише того судового рішення, яке не підлягає примусовому виконанню.

Клопотання про зупинення дії оскарженого судового рішення мотивоване тим, що статтями 444, 445 ЦПК України передбачено підстави здійснення повороту виконання судового рішення.

Конституційний Суд у рішенні від 02 листопада 2011 року у справі

№ 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

У випадку виконання Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації) постанови апеляційного суду повернення сторін у попереднє становище буде неможливим, оскільки апеляційний зобов`язав відповідача спростувати висловлювання, застосовані до ОСОБА_1 , які принижують його честь, гідність та ділову репутацію адвоката, шляхом спростування таких висловлювань на особистому прийомі директора Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської державної адміністрації).

Доводи заявника щодо підстав для відводу колегії суддів обґрунтовуються помилковим тлумаченням норм цивільного процесуального права.

Разом з тим, доводи заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів не містять посилання на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість колегії суддів: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В., отже, заявлений відвід є необґрунтованим.

Верховний Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Таким чином, доводи заяви не можуть слугувати підставою для відводу колегії суддів та свідчити про наявність сумнівів у їх неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188).

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради Організації Об`єднаних Націй від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, для визначення неупередженості суду належить виходити не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» Європейський суд з прав людини наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію необхідно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість.

Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Згідно з об`єктивним критерієм потрібно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Отже, аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить, що підставами для відводу судді (колегії суддів) є існування суб`єктивного або об`єктивного критеріїв.

Необґрунтоване усунення судді/колегії суддів від участі у розгляд певної справи є порушенням права на справедливий суд, так само як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді/колегії суддів.

За наведених обставин, враховуючи висновок про необґрунтованість заявленого ОСОБА_1 відводу колегії суддів: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В., питання про відвід колегії суддів: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сердюка В. В., згідно з частиною третьої статті 40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 33, 36, 40, 260 ЦПК, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів:

Фаловської Ірини Миколаївни (суддя-доповідач), Мартєва Сергія Юрійовича, Сердюка Валентина Васильовича, визнати необґрунтованою.

Заяву ОСОБА_1 про відвід Фаловської Ірини Миколаївни (суддя-доповідач), Мартєва Сергія Юрійовича, Сердюка Валентина Васильовича, передати для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України, іншому судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:І. М. Фаловська С. Ю. Мартєв В. В. Сердюк