У Х В А Л А

Іменем України

30 серпня 2022 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Драч Ю.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Залізничник» про визнання права власності на спадкове майно

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Житомирської міської ради, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Залізничник» про визнання права власності на спадкове майно, а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Сингаївського О.П. від 14.12.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

26.08.2022 року ОСОБА_1 подано до суду заяву про здійснення повторного авторозподілу, у зв`язку з призовом судді Сингаївського О.П. до лав ЗСУ.

протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.08.2022 року справу № 296/10370/21 передано судді Драч Ю.І.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, так як така подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, що унеможливлює відкриття провадження у вказаній справі, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У силу положень статей21,24,41 Конституції України, статей 319, 358 Цивільного кодексу України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.

Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Загальні вимоги щодо форми та змісту позовної заяви викладені в ст.175 ЦПК України.

Крім цього, згідно ст.177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Так, позивачем при зверненні до суду з позовом не додано доказів на обґрунтування обставин, які він зазначає у позові, а саме не додано копію заповіту на ім`я позивача ОСОБА_1 від 12.11.2019 року за реєстровим № 2-151, а також постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, хоча у позовній заяві зазначено, що вона додається.

За таких обставин подана позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу терміну для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 177, 185, 186, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Залізничник» про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. І. Драч