КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/1814/21 Головуючий 1 інстанція - Сенюта В.О.
Провадження №22-ц/824/3704/2022 Доповідач 2 інстанція - Суханова Є.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2022 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді: Суханової Є.М.,

суддів: Олійника В.І., Сушко Л.П.

розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2021 року про залишення позову без розгляду по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ТОВ «ФК «Прайм Альянс» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2021 року Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, представником товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Прайм Альянс» подано апеляційну скаргу. Вважає ухвалу суду незаконною та необгрунтованою. Зазначає, що представником позивача поданоклопотання про розгляд справи за відсутності позивача. Вважає, що ухвала про залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача, суперечить праву позивача на подання заяви про розгляд справи за його відсутності, передбачене ч. 3 ст. 211 ЦПК України та неявки у судове засідання.

Окрім цього, зазначає, що при поданні позивачем заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості вирішувати питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав повторної неявки позивача.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Просить ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2021 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 подано відзив на апеляційну скаргу. Зазначає, що позивач, не забезпечивши присутність свого представника у судове засідання призначене на 12 жовтня 2021 року повинен був розуміти наслідки наступної неявки. Окрім того позивач мав подбати про своєчасне отримання судом його клопотання, оскільки від факту його наявності у матеріалах справи залежало прийняття судом відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

Відповідно до ч.1. ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Частина перша статті 15 Цивільного кодексу України закріплює право кожної особи на захист свого права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Разом з тим, вимогами цивільного процесуального законодавства суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від встановленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення із наступних підстав.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Постановляючи оскаржувану ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходив з тих обставин, що неявка в судове засідання позивача визнана повторною, двічі підряд, у зв`язку з цим, безпідставною, оскільки стороною не надано підтверджень щодо об`єктивності підстав неявки в судові засідання.

З такими висновками колегія суддів не погоджується з наступних підстав.

Судом встановлено, що ухвалою Деснянького районного суду м. Києва від 02.03.2021 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.40).

В судове засідання призначене на 12.10.2021 року представник позивача не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить розписка (а.с.152).

На адресу Деснянського районного суду м. Києва 11.10.2021 року електронною поштою надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки представник позивача перебуває на сесії з 01.10.2021 року по 15.10.2021 року.

В судове засідання, призначене на 21.10.2021 року, представник позивача також не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного листа (а.с.166). Судова повістка була направлена на адресу, що вказана у п. 4 прохальної частини позовної заяви (а.с.3). Повідомлень про причини неявки сторони позивача в судове засідання письмові матеріали справи не містять.

Визнаючи неявку в судове засідання позивача повторною, двічі підряд, у зв`язку з цим, безпідставною, оскільки стороною не надано підтверджень щодо об`єктивності підстав неявки в судові засідання, суд дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що неявка позивача перешкоджає вирішенню спору, у зв`язку з чим, позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, в тому числі позивача, зокрема ч. 5 цієї статті передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про день, час та місце розгляду справи, а також відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Положення ч.5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, в судові засідання, призначені на 12 жовтня 2021 року та 21 жовтня 2021 року 23 представник позивача - ТзОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» в судове засідання не з`явився.

Проте, як вбачається з матеріалів справи до позовної заяви Банком долучено клопотання про розгляд справи за відсутності його представника, також в самій позовній заяві Банком зазначено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, Банк не заперечує проти розгляду справи за відсутності свого представника та винесення заочного рішення (а.с. - 6).

Враховуючи наведені обставини, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов неправильного висновку про наявність підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, для залишення позову ТзОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» без розгляду. Такий висновок суду першої інстанції суперечить вищенаведеним правовим позиціям Верховного Суду.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвалу про залишення позову без розгляду судом постановлено з порушенням норм процесуального права.

Враховуючи наведені обставини та положення законодавства, колегія суддів вважає, що залишення позову ТзОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» без розгляду, за відсутності умов, передбачених п. 3. ч. 1 ст. 257 ЦПК України, є помилковим.

Таким чином, доводи, викладені в апеляційній скарзі, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду перешкоджає подальшому провадженню у справі, колегія суддів вважає обґрунтованими.

Відповідно до ч. 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм процесуального права, тому вона підлягає скасуванню на підставі ст.379 ЦПК України, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, ст.ст. 379, 381, 382, 384, 389 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ТзОВ «Фінансова компанія «Прайм Альянс» - задовольнити.

Ухвалу Деснянського районного суду від 21 жовтня 2021 року - скасувати і справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено 10 серпня 2022 року.

Головуючий: Є.М. Суханова

Судді: В.І. Олійник

Л.П. Сушко