ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/569/22
провадження № 2/753/3601/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" серпня 2022 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Шаповалової К.В.

за участю секретаря судових засідань Лісовської О.В.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. Кошиця, 5а цивільну справу за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

12 січня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява КП "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що вони здійснюють надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води з адресою АДРЕСА_1 . Відповідач є користувачем даних послуг, так як проживає у квартирі АДРЕСА_1 даного будинку. Внаслідок несплати коштів за вищевказані послуги у відповідача утворилася заборгованість, яка складає 35246,52 грн, та яку позивач просить стягнути на свою користь у судовому порядку.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 січня 2022 року цивільну справу № 753/569/22 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 14 січня 2022 року.

27 січня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. У період з 24 січня по 3 лютого 2022 року суддя Шаповалова К.В. перебувала на лікарняному.

Ухвалою суду від 04 лютого 2022 року було відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Окрім того даною ухвалою було витребувано від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відомості, що підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 .

29 квітня 2022 року на адресу суду від КП КМР "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшли відомості, відповідно до яких право власності на вищезгадану квартиру зареєстровано за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях на підставі свідоцтва про право власності на житло від 04 березня 2003 року (копію свідоцтва долучено).

Ухвалою суду від 02 червня 2022 року було призначено судове засідання у даній цивільній справі на 20 липня 2022 року на 12:00 год та залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 .

Судові засідання призначені на 20 липня 2022 року, 08 серпня 2022 року були відкладені за клопотанням учасників справи для врегулювання спору мирним шляхом. 17 серпня 2022 року судове засідання було відкладено на 24 серпня 2022 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

23 серпня 2022 року до канцелярії суду від представника позивача надійшла заява (вх. № 36773), у якій зазначено, що відповідачем було повністю погашено заборгованість за житлово-комунальні послуги та сплачено та судовий збір - 2270 грн., у зв`язку з чим представник позивача просила закрити провадження по справі.

У судове засідання учасники справи не прибули, про дату час та місце її розгляду повідомлялися належним чином.

Дослідивши матеріали справи, клопотання представника позивача, суд приходить до висновку, що воно підлягає задоволенню, а провадження у справі закриттю, враховуючи відсутність предмету спору.

У провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває справа за позовом КП «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води за адресою: АДРЕСА_1 .

У позовній заяві були заявлені наступні вимоги: стягнення заборгованості за спожиті до 01 травня 2018 року послуги з централізованого опалення у розмірі 11802,87 грн.; з 01 травня 2018 року послуги централізованого постачання гарячої води у розмірі 10597,27 грн.; з 01 травня 2018 року послуги централізованого опалення у розмірі 12846,38 грн стягнення судового збору за подання позовної заяви у розмірі 2270,00 грн.

Відповідно до заяви представника позивача від 23 серпня 2022 року відповідачем здійснена повна оплата заборгованості згідно з вимогами заявленими позивачем в позовній заяві.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження по справі, якщо відсутній предмет спору.

Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі № 638/3792/20 роз`яснив, що мається на увазі під відсутністю предмета спору.

Так, закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.

Пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Поняття "юридичного спору" має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття "спір про право" (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття "спору про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Статтею другою ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.

З огляду на підхід, який Велика Палата Верховного Суду застосувала у постанові від 26.06.2019 у справі № 13/51-04, провадження № 12-67гс19, Об`єднана палата Касаційного цивільного суду зробила висновок, що закриття провадження у справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України можливе, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення.

Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що на разі між сторонами відсутній предмет спору, а відтак провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України.

Керуючись статтями 255, 258, 260, 353 ЦПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В :

провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості - закрити.

Роз`яснити, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15-днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Шаповалова К.В.