пр. № 2-п1336/48/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 серпня 2022 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Боєва Є.С., за участі секретаря судового засідання Журавель Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника Акціонерного товариства «ОТП Банк» Носач Тетяни Олександрівни про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 29.06.2022 по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Вартанова Олеся Степанівна, приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександр Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, -

В С Т А Н О В И В:

25.07.2022 представник відповідача Носач Т.О. звернулася до суду із вищевказаною заявою. В обґрунтування якої зазначає, що заочне рішення отримано представником АТ «ОТП» 11.07.2022.

За доводами заяви судове рішення було ухвалено без дослідження документів, на підставі яких був вчинений виконавчий напис. Зокрема, на адресу позивача та майнового поручителя неодноразово направлялися вимоги про погашення кредитної заборгованості. Крім того , за договором про відступлення права вимоги, укладеного між АТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна», банк передав та уступив фактору скупність прав, належних Банку за договороами забезпечення, у т.ч. і за догвором іпотеки № PML-202/202/2008 від 05.03.2008, що посвідчений нотаріусом за № 1818, а отже належим відповідачем є ТОВ «ОТП Факторинг Україна».

В судове засідання, будучи належним чином повідомленими, сторони не з`явилися.

Представник позивача надав клопотання про розгляд заяви за його відсутності.

Від представника відповідача адвоката Рогозіна О.В. надійшли письмові заперечення проти заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно зі ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши матеріали цивільної справи, заяву відповідача про перегляд заочного рішення, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно із положеннями ч. 2 ст. 285 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача

За ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали про відкриття провадження разом з позовною заявою та додатками до неї (а.с. 44), неодноразово отримував повістки про виклик в судові засідання (а.с. 50, 65), однак відзиву на позовну заяву відповідач не надав, в судові засідання представники відповідача не з`являлися, причини неявки не пояснювали.

Усупереч вимог п. 3 ч. 2 ст. 285 ЦПК України відповідач у заяві про перегляд заочного рішення не зазначає причини неподання відзиву та неявки до суду, не надає доказів їх поважності.

Доводи, викладені відповідачем в заяві про перегляд заочного рішення, зводяться лише до незгоди з ухваленим рішенням суду. Водночас, подання заяви про перегляд заочного рішення розцінюється судом як намагання ухилитися від виконання судового рішення, що набрало законної сили. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи в розумний строк незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону спору про громадянські права та обов`язки цивільного характеру. Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України». Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи та постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами (пункт 46 рішення у справі «Рябих проти Росії»). Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII). Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п. 1 ст. 6 Конвенції, а також ст. 1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Суд виходить з того, що оскільки підставами скасування заочного рішення є сукупність обставин: поважність неявки в судове засідання, поважність неподання відзиву на позовну заяву та наявність істотних доказів у справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача, за відсутності зазначених обставин у їх сукупності суд не має законних підстав для скасування заочного рішення, а тому заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.260, 261,284-289,353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача Акціонерного товариства «ОТП Банк» Носач Тетяни Олександрівни про перегляд заочного рішення по цивільній справі № 336/9174/2021 за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «ОТП Банк», треті особи: приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Вартанова Олеся Степанівна, приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Сколибог Олександр Сергійович, про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідач може оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Є.С. Боєв