ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

Іменем України

05 вересня 2022 року м. Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Зубакової В.П.

суддів - Бондар Я.М., Остапенко В.О.

заслухавши доповідь судді-доповідача Зубакової В.П. щодо заяви відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок нещасного випадку на підприємстві, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 березня 2022 року частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок нещасного випадку на підприємстві.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 200 000,00 грн., без утримання податку з доходу фізичних осіб, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000,00 грн.

Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" на користь на користь держави судовий збір у розмірі 2 000,00 грн.

08 серпня 2022 року відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" звернувся до суду із апеляційною скаргою на рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 березня 2022 року.

18 серпня 2022 року відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" звернувся до суду із заявою про забезпечення позову та просив суд накласти арешт на грошові кошти у розмірі 206 000,00 грн., що належать позивачу ОСОБА_1 , і знаходяться у будь-яких банках та фінансових установах, посилаючись на те, що ці кошти стягнуто на користь останнього рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 березня 2022 року та, у випадку, ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції має вирішити питання про поворот виконання рішення суду та повернення цих коштів відповідачеві у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи заяви, колегія суддів вважає, що заява про забезпечення позову підлягає залишенню без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

У частинах першій та другій статті 150 ЦПК України встановлено перелік видів забезпечення позову, зокрема позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина третя статті 150 ЦПК України).

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективного виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності заявлених вимог щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу. Суд повинні враховувати інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Співмірність передбачає врахування судом співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі

№ 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року в справі

№ 914/1570/20 (провадження № 12-90гс20) вказано, що «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що заява про забезпечення позову є необґрунтованою, вимоги відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" є неспівмірними із заявленими судовими вимогами та виходять за межі цих вимог, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" про забезпечення позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Метком Інвест" про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок нещасного випадку на підприємстві відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий:

Судді: