Номер провадження 2/754/4684/22
Справа № 754/7084/22
У Х В А Л А

про відкриття провадження

"30" серпня 2022 р. суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., вирішуючи питання про відкриття провадження, вивчивши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтоване тим, що на утриманні позивачки перебувають двоє неповнолітніх дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; при цьому молодша донька, ОСОБА_4 , має інвалідність і потребує особливого догляду та додаткових фінансових витрат; батько дітей умисно ухиляється від сплати аліментів. Тому позивач вказує, що вона перебуває в складних життєвих обставинах - не працює, оскільки здійснює догляд за донькою з інвалідністю, доходом родини є незначні соціальні виплати, що не дозволяє їй сплатити судовий збір.

На підтвердження вказаних обставин позивач надає копії свідоцтв про народження дітей, медичного висновку від 19.06.2020 № 794, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків станом на 15.08.2022, а також відомості з реєстру застрахованих осіб, який ведеться Пенсійним фондом України (довідка ОК-5).

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Європейський суд з прав людини також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення п. 1 ст. 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах, так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (п. 59 рішення ЄСПЛ від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»)). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (п. 111 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia»)).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Kniat v. Poland»; пункти 63-64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland»).

Розглянувши заявлене клопотання, оцінивши докази, надані в обґрунтування наведених позивачем обставин, враховуючи майновий стан особи, а також наявність на утриманні двох неповнолітніх дітей, одна з яких є дитиною з інвалідністю, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Цивільна справа підсудна Деснянському районному суду міста Києва.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження відсутні.

Відповідно до вимог ст. 19, 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного та керуючись ст. 19, 136, 187, 274, 277, 279 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору.

2. Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та відкрити провадження у справі.

3. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

4. Судове засідання для розгляду справи по суті призначити на 12 жовтня 2022 року о 9:30 год.

5. Засідання відбудеться в приміщенні Деснянського районного суду м. Києва

(м. Київ, пр. Червоної Калини, 5-В, каб. 34).

6. Відповідач має право у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у порядку, передбаченому ст.ст. 178, 191 ЦПК України. Одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копію відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

7. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву у порядку, передбаченому ст.ст. 179, 278 ЦПК України, подавши до суду також документи, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

8. Відповідач має право подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотивів їх визнання або відхилення у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив в порядку, передбаченому ст.ст. 180, 278 ЦПК України.

9. Відповідач має право подати в строк для подання відзиву зустрічну позовну заяву (ст. 193 ЦПК України).

10. Роз`яснити сторонам, що відповідно до ч. 3 ст. 279 ЦПК України процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі (передбачені ст.ст. 39, 49, 51, 52, 53, 91, 93 ЦПК України), можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

11. Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет https://ds.ki.court.gov.ua/sud2603/.

12. У судове засідання викликати учасників справи.

13. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського

районного суду м. Києва Оксана Гринчак