ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року

м. Черкаси

Справа № 697/1266/20
Провадження № 22-ц/821/972/22
категорія: на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Бородійчука В.Г.

суддів: Василенко Л.І., Карпенко О.В.

секретаря: Зінченко Ю.О.

учасники справи:

позивач (відповідач за зустрічним позовом): ОСОБА_1

представник позивача (відповідача за зустрічним позовом): адвокат Шишка Руслан Іванович

відповідач (позивач за зустрічним позовом): ОСОБА_2

представник відповідача (позивача за зустрічним позовом): адвокат Поліщук Павло Павлович

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог за зустрічним позовом): ОСОБА_3

третя особа, яка заявляє самостійні вимоги: Приватне акціонерне товариство «Канівбуд»

представник третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги: ОСОБА_4

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» на ухвалу Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23 травня 2022 року у справі за позовом адвоката Шишки Руслана Івановича, діючого в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, зустрічним позовом адвоката Ковригіної Валентини Євгенівни, діючої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису в реєстрі прав власності на нерухоме майно та визнання права власності на нежитлове приміщення,

та за позовом представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» - ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Канівського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом адвоката Шишки Руслана Івановича, діючого в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, зустрічним позовом адвоката Ковригіної Валентини Євгенівни, діючої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису в реєстрі прав власності на нерухоме майно та визнання права власності на нежитлове приміщення.

Ухвалою суду від 27.07.2021 закрито підготовче провадження у вказаній справі та призначено справу до розгляду по суті.

19.10.2021 від представника третьої особи, що заявляє самостійні вимоги: Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» - Міньковської А.В. надійшло клопотання про залучення до участі у справі та позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів.

Ухвалою суду від 19.09.2021 у задоволенні клопотання адвоката Міньковської А.В. про залучення Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору та у прийнятті позову відмовлено у зв`язку з їх поданням після завершення підготовчого провадження у справі.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 30.12.2021, вище вказану ухвалу Канівського міськрайонного суду від 19.09.2021 скасовано, позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Канівбуд», яка містить вимоги щодо поновлення строку на залучення третьою особою із самостійними вимогами Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Канівського міськрайонного суду від 20.01.2022 представнику третьої особи Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» поновлено строк на звернення з поданим до суду клопотанням та позовом, залучено ПрАТ «Канівбуд» до участі у справі №697/1266/20 в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги та прийнято до розгляду їх позов до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів.

09.02.2022 до суду надійшло клопотання представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 адвоката Поліщука П.П. про залишення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що на підтвердження повноважень адвокатом Міньковською А.В. надано копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ №6562 від 06.02.2020, виданого Радою адвокатів міста Києва за підписом її голови Рафальської І.В., натомість починаючи з 08.10.2016 головою Ради адвокатів міста Києва є адвокат Рябенко П.К., а тому лише останній може представляти вказану раду адвокатів та підписувати свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю. Таким чином ОСОБА_4 не є належним представником ПрАТ «Канівбуд», та не має повноважень на ведення справи (а.с.188-191 т. 3).

Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23 травня 2022 року позов представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» - ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вищевказаною ухвалою, Приватне акціонерне товариство «Канівбуд» звернулося до Черкаського апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду 1 інстанції та направити справу до Канівського міськрайонного суду Черкаської області для продовження розгляду справи по суті.

Стверджує, що ухвала суду 1 інстанції є передчасною з огляду на положення частин одинадцятої-тринадцятої статті 187 ЦПК України. Вказує, що з урахуванням тривалості знаходження справи в суді, а також всіх вчинених судом процесуальних дій, повернення позовної заяви позивачеві на підставі пункту 2 частини 1 статті 257 ЦПК України у зв`язку з тим, що позовна заява подана адвокатом, який на думку суду не мав повноважень, є проявом правового пуризму (формалізму) з боку суду при вирішенні питання прийняття позовної заяви, який непропорційно обмежує право особи на розгляд її справи судом. Крім того, у справі відсутні докази того, що свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю і рішення, на підставі якого воно видане, визнані недійсними чи скасовані.

В липні 2022 року представник відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) адвокат Поліщук Павло Павлович подав відзив, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення. Вказує, що не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги щодо неповного зясування судом першої інстанції обставин справи, оскільки канівським міськрайонним судом Черкаської області вжито всіх необхідних та достатніх заходів для встановлення обставин наявності в представника апелянта статусу адвоката, а відтак і наявності повноважень на ведення справи. В свою чергу судом першої інстанції вірно оцінено надані сторонами та додатково витребувані докази, в наслідок чого встановлено обставини, що стали підставою для залишення позовної заяви апелянта без розгляду.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду 1 інстанції в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 60 ЦПК України).

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

За змістом ч. 1 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч. 2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»).

Рішенням Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 затверджено положення про ордер про надання правничої (правової) допомоги (Положення № 41).

Відповідно до п.п. 2, 3 Положення № 41 ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1).

Згідно з п. п. 6, 7 Положення № 41 бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Облік згенерованих ордерів здійснюється автоматично системою управління електронної бази даних Єдиного реєстру адвокатів України. Історія генерування ордерів відображається у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті НААУ та у адміністративній частині електронної бази даних ЄРАУ.

За змістом п. 12 Положення № 41 ордер містить реквізити, серед яких, серія, порядковий номер ордера, двовимірний штрих-код QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Рішенням Ради адвокатів України № 26 від 17.12.2012 затверджений порядок ведення Єдиного реєстру адвокатів України (Порядок № 26).

Відповідно до п. 1.1 Порядку № 26 Єдиний реєстр адвокатів України - це електронна база даних, яка містить відомості про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» набули права на зайняття адвокатською діяльністю, та обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Згідно з п. 6.7 Порядку № 26 ЄРАУ доступний користувачам на офіційному веб-сайті НААУ - www.unba.org.ua.

Таким чином, обов`язковим реквізитом ордера є двомірний штрих-код QR-код з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ, який доступний на офіційному веб-сайті НААУ за посиланням www.unba.org.ua.

Із матеріалів справи вбачається, що наданий представником ПрАТ «Канівбуд» ордер містить двумірний QR-код із посиланням на веб-сторінку www.ramk.com.ua, що не є офіційним сайтом НААУ та немає жодного відношення до органів адвокатського самоврядування. Також, дане посилання не передбачено жодним нормативно-правовим актом, як джерело інформації про адвоката.

Таким чином, представником ПрАТ «Канівбуд», у порушення вимог Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», Положення № 41, надано ордер, який не містить обов`язкового реквізиту, натомість, зазначений QR-код містить посилання на неавторизоване джерело, інформація з якого не відповідає відомостям ЄРАУ.

Наведений недолік ордера свідчить про його невідповідність обов`язковій типовій формі та про формування ОСОБА_5 (після реєстрації шлюбу прізвище « ОСОБА_6 ») ордеру не у спосіб, передбачений спеціальними нормативно-правовими актами.

Крім того, разом із ордером ОСОБА_7 подано Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КВ № 6562 від 06.02.2020, видане Головою Ради адвокатів міста Києва Рафальською І. В. на підставі Рішення Ради адвокатів міста Києва № 36 від 06.02.2020.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 25.02.2021 у справі № 826/16397/18 з`ясував обставини та виклав правову позицію, наступного змісту.

«Відповідно до протоколу конференції адвокатів міста Києва від 08.10.2016, делегатами Конференції ухвалено рішення про висловлення недовіри та дострокове відкликання голови Ради адвокатів міста Києва Рафальської І.В., обрано новий склад та голову Ради адвокатів міста Києва - Рябенка П.К .

На підставі вказаного рішення Конференції адвокатів регіону від 08.10.2016 були внесені відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Ради адвокатів міста Києва та зареєстровано нову Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури м. Києва. Відповідно, 11 жовтня 2016 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесені відомості про зміну керівника та призначення Рябенка П.К. головою Ради адвокатів міста Києва.

Судом встановлено, що керівником Ради адвокатів міста Києва з 08.10.2016 є Рябенко П.К .

Проаналізувавши норми чинного законодавства Верховний Суд дійшов до висновку про те, що після 08.10.2016 ОСОБА_3 не мала повноважень голови Ради адвокатів міста Києва, тому не мала повноважень здійснювати оцінку результатів стажування, приймати за результатом такого оцінювання відповідне рішення, а також видавати свідоцтво.».

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України (ч. 1 ст. 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Рішенням Ради адвокатів України № 272 від 17.12.2013 затверджено зразок та опис свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Серед обов`язкових реквізитів на зворотному боці свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю розміщується, зокрема, підпис голови ради адвокатів регіону.

За змістом ч. 2 ст. 48 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» голова та члени ради адвокатів регіону обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом ради адвокатів регіону більше ніж два строки підряд. Кількість членів ради адвокатів регіону визначається конференцією адвокатів регіону.

З урахуванням того, що після 08.10.2016 ОСОБА_8 головою Ради адвокатів міста Києва не обиралась, головою Ради адвокатів міста Києва, станом на дату видачі свідоцтва ОСОБА_7 був ОСОБА_9 .

Резюмуючи викладене, з 08.10.2016 ОСОБА_8 не мала права підписувати свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту, направлення на стажування, рішення про видачу особі свідоцтва та саме свідоцтво.

Таким чином, слід констатувати, що позовна заява подана за підписом особи, яка не надала достатні докази набуття нею права на заняття адвокатської діяльності, при цьому ордер, який засвідчує повноваження містить недостовірні відомості в обов`язкових реквізитах.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що оскільки позовна заява ПрАТ «Канівбуд» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів, подана його представником адвокатом Міньковською А.В. та нею ж підписана, тоді як свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю було виданого на підставі рішення Ради адвокатів міста Києва від 09.08.2018 № 17, за підписом голови Ради адвокатів міста Києва - Рафальською І.В., тоді як 08.10.2016 конференцією адвокатів міста Києва достроково відкликано з посади Голови адвокатів міста Києва адвоката Рафальську І.В., а тому на час звернення до суду із вищевказаною позовною заявою у представника ПрАТ «Канівбуд» відсутні повноваження представника третьої особи, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору, та підпису від його імені позовної заяви. А тому позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватного акціонерного товариства «Канівбуд», яка підписана Міньковською А.В., необхідно залишити без розгляду.

А отже, доводи апелянта щодо невірного встановлення всіх обставин справи судом 1 інстанції та допущення судом формалізму є необґрунтованими.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» залишити без задоволення.

Ухвалу Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23 травня 2022 року у справі за позовом адвоката Шишки Руслана Івановича, діючого в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про витребування майна із чужого незаконного володіння, зустрічним позовом адвоката Ковригіної Валентини Євгенівни, діючої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування запису в реєстрі прав власності на нерухоме майно та визнання права власності на нежитлове приміщення,

та за позовом представника третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Приватного акціонерного товариства «Канівбуд» - ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_3 , про визнання недійсними договорів, - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного тексту судового рішення, в порядку та за умов визначених ЦПК України.

Повний текст постанови складено 23 серпня 2022 року.

Головуючий: В.Г. Бородійчук

Судді: Л.І. Василенко

О.В. Карпенко