Ухвала

30 серпня 2022року

м. Київ

справа № 760/14243/20

провадження № 61-7328св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М. Ю.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України в особі Об`єднаної житлової комісії апарату Міністерства оборони України та безпосередньо підпорядкованих структур, третя особа - Київське квартирно-експлуатаційне управління Міністерства оборони України, про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 18 липня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив скасувати рішення Міністерства оборони України, викладене в пункт 5.7 протоколу засідання Об`єднаної житлової комісії апарату Міністерства оборони України та безпосередньо підпорядкованих структур від 21 жовтня 2019 року № 15 про відмову ОСОБА_1 у виключенні зі складу службових приміщень наданої квартири у зв`язку з відсутністю вислуги на військовій службі; визнати за ним право на виключення з числа службового житла квартири АДРЕСА_1 , та зобов`язати відповідача прийняти відповідне рішення про надання йому житла.

Солом`янський районний суд міста Києва рішенням від 22 квітня 2021 року позов задовольнив частково. Скасував рішення Міністерства оборони України, викладене в пункті 5.7 протоколу засідання Об`єднання житлової комісії апарату Міністерства оборони України та безпосередньо підпорядкованих структур від 21 жовтня 2019 року № 15 про відмову ОСОБА_1 у виключенні зі складу службових жилих приміщень наданої квартири у зв`язку з відсутністю вислуги на військовій службі 20 років. Визнав за ОСОБА_1 право на виключення з числа службового житла квартири АДРЕСА_1 , житловою площею 18,2 кв. м. В іншій частині позову відмовив.

Суд першої інстанції мотивував рішення тим, що позовні вимоги частково обґрунтованими та доведеними, оскільки позивач має право на виключення житлового приміщення, яке він займає з числа службових на підставі статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей». У зв`язку з цим суд вважав обґрунтованими вимоги позову про скасування рішення, викладеного в пункту 5.7 протоколу засідання об`єднаної житлової комісії апарату Міністерства оборони України та безпосередньо підпорядкованих структур від 21 жовтня 2019 року № 15, визнавши за ОСОБА_1 право на виключення з числа службового житла - квартири АДРЕСА_2 .

Солом`янський районний суд міста Києва додатковим рішенням від 21 жовтня 2021 року стягнув на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства оборони України судовий збір у розмірі 840,80 грн.

Київський апеляційний суд постановою від 18 липня 2022 року апеляційну скаргу Міністерства оборони України задовольнив. Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2021 року скасував та ухвалив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив. Компенсував за рахунок державного бюджету Міністерству оборони України судовий збір у розмірі 2 522,41 грн.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 посилаючись на неправильне застосування апеляційним норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати Київського апеляційного суду від 18 липня 2022 року та залишити в силі рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 22 квітня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 03 серпня 2022 року відкрито касаційне провадження у цій справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

18 серпня 2022 року справа надійшла до Верховного Суду.

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України в особі Об`єднаної житлової комісії апарату Міністерства оборони України та безпосередньо підпорядкованих структур, третя особа - Київське квартирно-експлуатаційне управління Міністерства оборони України, про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 18 липня 2022 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов