Справа №:755/5064/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" серпня 2022 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Чех Н.А., перевіривши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, третьої особи із самостійними вимогами - Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу,

установила:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, третьої особи із самостійними вимогами - Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу.

Вивчивши матеріали поданої до суду заяви про відстрочку виконання рішення суду, приходжу до наступного.

За змістом положень частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до положень частини першої статті 435 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

За змістом положень частини 1 статті 446 Цивільного процесуального кодексу України, процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Таким чином, згідно з вказаними положеннями, заява сторони про розстрочення виконання рішення суду підлягає розгляду у суді, який розглядав справу як суд першої інстанції, оскільки інше не передбачено Розділом VI «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах та рішень інших органів (посадових осіб)».

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені у статті 183 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до положень ч. 2 та ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України, письмові заяви, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої та другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За встановлених обставин, приходжу до висновку про наявність підстав для повернення заявнику заяви про відстрочку виконання рішення суду, оскільки при зверненні до суду заявником не долучено доказів, які мали підтвердити надіслання засобами поштового зв`язку та/або надання іншим учасникам справи копії заяви про відстрочку виконання рішення суду, що зумовлює застосування наслідків, передбачених ч. 4 ст. 183 Цивільного процесуального кодексу України

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 183, 184, 260, 353, 354 ЦПК України, -

ухвалила:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочку виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа: Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, третьої особи із самостійними вимогами - Моторного (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_2 , про стягнення страхового відшкодування в порядку регресу - повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: