Справа № 461/4303/22
Провадження № 2/461/1180/22
УХВАЛА

23.08.2022 року суддя Галицького районного суду міста Львова Мироненко Л.Д., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки квартири та визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки квартири та визнання права власності.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивач просить: постановити рішення, яким провести виділ у натурі частки квартири АДРЕСА_1 , яку позивач отримала в порядку спадкування та визнати за останньою право власності у вказаній квартирі на кімнату площею 28,6 кв.м., яка в технічному паспорті зазначена під літ. 1-3, з тим, що ОСОБА_1 відмовляється від користування і володінням приміщеннями, які є у спільному користуванні, а саме: кухні площею 11,1 кв.м., 2-х коридорів площею 0,8 кв.м. та 6,4 кв.м., санвузла 5,0 кв.м.,кладової площею 2,7 кв.м., підвалу площею 10,0 кв.м.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у вищезазначеній справі, суд приходить до наступного висновку.

Позовна заява подається до суду з додержанням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі№ 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Оскільки, позовні вимоги позивача про виділ у натурі частки квартири АДРЕСА_1 та про визнання за нею права власності на частку у цій квартирі є вимогами майнового характеру, то судовий збір із заявлених вимог позивача визначається з урахуванням вартості спірного майна.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2022 року становить 2481 грн.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає ? 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на вищенаведене судом встановлено, що позивачем сплачено 992,40 грн. судового збору, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тоді як позивач зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову за кожну позовну вимогу майнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем не була проведена оцінка майна, яке є предметом позовних вимог, а відтак суд позбавлений можливості встановити розмір судового збору, що підлягає стягненню.

Відповідно до ч. 2 статті 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно вимог ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 175 і 177 ЦПК України, залишає заяву без руху.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.185 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ у натурі частки квартири та визнання права власності - залишити без руху.

Надати позивачеві термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, а саме:

- зазначити ціну позову;

- надати суду документ, який підтверджує доплату судового збору у розмірі 1 відсотку ціни позову (1% від оцінки квартири), але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (з урахуванням двох позовних вимог майнового характеру).

Роз`яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повертається позивачам з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мироненко Л.Д.