Справа №198/200/22
Провадження № 2/0198/106/22
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05.09.2022 року Юр"ївський районний суд Дніпропетровської області в складі: головуючого судовим засіданням - судді Жмуд Н.М., за участю секретаря судових засідань Ткаченко Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових звасідань Юр"ївського районного суду Дніпропетровської області в смт. Юр"ївка Дніпропетровської області у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх позовних вимог, вказала, що з відповідачем по справі, перебуває у шлюбі з 26.11.1994 року, який зареєстровано виконкомом Юр"ївської с/Ради Юр"ївського району Дніпропетровської області, про що вчинено актовий запис №29, серія НОМЕР_1 . Від даного шлюбу, подружжя неповнолітніх дітей не має. Сімейні стосунки між подружжям не склалися, через постійні сварки, різні погляди на життя та неможливість дійти згоди між ними, що призвело до втрати почуттів любові та поваги одне до одного і до припинення шлюбних відносин. Позивач зазначила, що не має наміру примирятися з відповідачем. Тому, подальше збереження шлюбу, вже є неможливим. Спільного господарства не ведуть. Перебування у шлюбі з відповідачем буде суперечити її інтересам. На підставі викладеного, позивач прохає суд, розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Позивач, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце слухання справи, в судове засідання не з`явилася, не подала до суду заяву з проханням розглянути справу за її відсутності чи що щдо відкладення йогго розгляду.

Представник позивача - адвокат Ільченко І.В. в судове засідання не з"явилася. Однак, станом на 05.09.2022 року, подала до канцелярії суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач, будучи належним чином, повідомленим про день, час та місце слухання справи, в судове засідання не з`явився. Станом на 18.08.2022 року, до суду надав заяву від 11.08.2022 року про розгляд справи за його відсутності, так як не має заперечень щодо розірвання шлюбу з позивачем.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що сторони уклали шлюб 26.11.1994 року, який зареєстровано виконкомом Юр"ївської с/Ради Юр"ївського району Дніпропетровської області , про що вчинено актовий запис №29, серія НОМЕР_1 (а.с.№22).

Від даного шлюбу, подружжя неповнолітніх дітей не має.

Спору про розподіл майна, що є спільною власністю, на даний час не має

Сімейні стосунки між подружжям не склалися, через постійні сварки, різні погляди на життя та неможливість дійти згоди між ними, що призвело до втрати почуттів любові та поваги одне до одного і до припинення шлюбних відносин. Позивач зазначила, що не має наміру примирятися з відповідачем. Тому, подальше збереження шлюбу, вже є неможливим.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно зі змістом ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобов`язаний утверджувати в сім`ї повагу до матері. Дружина зобов`язана утверджувати в сім`ї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній.

Як вбачається зі змісту ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 11 від 21.12.2007 року "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції "Про дискримінацію жінок" в ч. 1 підпункту "с", "однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання". Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово "сімейний" засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово "союз" підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

У відповідності до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, що має істотне значення.

Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи, що на даний час, сторони спільне господарство не ведуть, шлюбні відносини не підтримують та відновлювати не збираються, а подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить інтересам одного із подружжя, суд вважає, що шлюб слід розірвати. В зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Статтею 113 Сімейного кодексу передбачено, що особа має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач у поданій до суду заяві від 20.07.2022 року (а.с.№21), прохала залишити їй після розірвання шлюбу, подружнє прізвище " ОСОБА_3 ".

В позовній заяві позивач прохає суд не стягувати на її користь з відповідача, понесені нею судові витрати по справі (а.с.с№4).

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених нею судових витрат.

Керуючись ст.ст. 259, 263-268, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.110, 112, 113 Сімейного кодексу України, суд,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу-задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкою України, уродженкою місто Павлоград Дніпропетровської області та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянином України, уродженцем с. Юр"ївка, Павлоградського району Дніпропетровської області,зареєстрований 26.11.1994 року виконкомом Юр"ївської с/Ради Юр"ївського району Дніпропетровської області, актовий запис №29, серія НОМЕР_1 .

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище - " ОСОБА_3 ", згідно її заяви.

Не стягувати з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по справі згідно до заявлених вимог позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, уродженка місто Павлоград Дніпропетровської області,адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса місця фактичного проживання: АДРЕСА_2 , іднетифікаційний номер

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянинин України, уродженець с. Юр"ївка, Павлоградського району Дніпропетровської області, місце реєстрації: АДРЕСА_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Суддя Наталя ЖМУД