н/п 2/490/1193/2022
Справа № 490/3085/14-ц
Центральний районний суд м. Миколаєва
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
Центральний районний суд м. Миколаєвау складі:
головуючого судді Черенкової Н.П.,
секретаря судових засідань Костенко К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Центрального районного суду м. Миколаєва за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України адміністративним правопорушенням,-
ВСТАНОВИВ:
Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миуколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль)в особі начальника Міщенко Є. звернулося до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що за порушення правил рибальства посадовими особами Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль)03 березня 2021 року був затриманий ОСОБА_1 , який в річці Південний Буг в мікрорайоні Соляні,не маючи дозволу на промисел, промисловим знаряддям лову- двома капроновими сітками довжиною 25 м, висотою 1,2м, вічком 60 мм кожна, на надувному гумовому човні, здійснював вилов водних біоресурсів молодь ляща-16, карася сріблястого-17, окунь-6, судак-7, камбала глоса-1, чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, та заподіяв шкоди рибним запасам України на суму 7 531 грн., розрахованих відповідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної в результаті незаконного добування( збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209.
Згідно постанови Центрального районного суду м. Митколаєва від 14 травня 2021 року по справі № 490/1971/21 відповідача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн.
Таким чином, відповідач, вчинивши незаконний вилов водних біоресурсів, наніс шкоду рибному господарству України на суму7531 грн. ОСОБА_1 ознайомлений із відомостями, які були внесені до протоколу про адміністративне правопорушення від 03 березня 2021 року, про що власноруч поставив підпис. Зокрема, у пункті 5 протоколу зазначено, що незаконним виловом рибному господарству нанесені збитки на суму 7531грн. Однак відповідач добровільно збитки не відшкодував. Просить суд стягнути з відповідача 7531 грн в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України та покласти на відповідача витрати по оплаті судового збору.
Ухвалою судді від 21 грудня 2021 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження.
Сторони до судового засідання не з`явились.
Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзив від відповідача не надходив.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку положень статті 280 ЦПК України.
Враховуючи викладене вище, суд вважає можливим розглянути справу за наявними у справі доказами.
Суд установив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до п.7.5 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України , Миколаївський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, діє у його складі як відокремлений структурний підрозділ. Основним завданням є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем в районі діяльності.
Згідно зі статтею 60 Закону України «Про тваринний світ», посадові особи спеціально уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, що здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками.
Відповідно до статті 59 цього Закону спеціально уповноважені центральні органи виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів, мисливського господарства та полювання, рибного господарства та їх територіальні органи у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу.
За статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 8 липня 2011 року № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворений водних біоресурсів. Таким чином, Миколаївський рибоохоронний патруль, як територіальний орган Державного агентства меліорації та рибного господарства України, має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству України, та від імені держави України заявляти позови про відшкодування такої шкоди.
Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.
Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ», встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них.
Згідно вимог частини 1 статті 56 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. Відповідно статті 59 Закону України «Про тваринний світ», статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку має право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу (водних біоресурсів).
Постановою Центрального орайонного суду м. Миколаєва від 14 травня 2021 року по справі № 490/1971/21 ОСОБА_1 було визнано винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 грн із конфіскацією знаряддя лову-капронової сітки.
Як вбачається із указаної вище постанови, 03 березня 2021 року близько 20:15 на річці Південний Буг, поблизу мкр.Соляні, ОСОБА_1 , не маючи дозволу на промисел, промисловим знаряддям лову-діома капроновими сітками, на надувному гумовому човні незаконно вилорвлював рибу. А саме : молодь ляща-16 штук,карась сріблстий-17 штук,окунь-6 штук, судак-7 штук, камбала-1 штука, чим наніс шкоду рибному господарству України на суму 7351 грн.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів.
Відповідно до наданої позивачем довідки-розрахунку, здійсненої за вказаними вище таксами, відповідачем нанесено шкоду рибному господарству України на суму7351 грн.
Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до положень частини 1 статті 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.
Таким чином, суд установив, що 03 березня 2021 року, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, відповідачем було нанесено шкоду рибному господарству України на суму 7351 грн.
Згідно частини 5 статті 82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи.
Таким чином, вина ОСОБА_1 є доведеною, проте питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України судом не вирішено.
Відповідно до статті 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до частин 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи,а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, нормами діючого законодавства встановлено презумпцію вини завдавача шкоди, обов`язок по спростуванню якої покладається на відповідача. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону мають право на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу й зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно вимог статті 27 Закону України «Про тваринний світ», в порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (безправа реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
За приписами статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 63 Закону України «Про тваринний світ» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зокрема, в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, підлягає компенсації в повному обсязі. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно пунктів 6.2, 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства.
При стягненні з відповідача шкоди, заподіяної незаконним добуванням раків, які були випущені у водне середовище, суд враховує правову позицію, яка викладена у постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17.
Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
У Законі України «Про тваринний світ» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що: об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3); громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10); відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63).
Тлумачення вказаних норм свідчить, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.
Дослідив та оцінив усі докази по справі в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, відповідачем було заподіяно шкоду рибному господарству України в розмірі 7351 грн, яку у добровільному порядку останній не відшкодував, у зв`язку із чим вона підлягає стягненню в судовому порядку.
Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку статті 141 ЦПК України.
Керуючись статтями 7-13, 18 частиною 1, 141, 263, 265, 273-279, 280-284, 354-355 ЦПК України, на підставі статті 129-1 Конституції України, статтей 22 частин 1-3, 1166 частини 1, 1190 частини 1 ЦК України, з урахуванням положень статті 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25 червня 1991 року № 1264-XII, статтей 60 Закону України «Про тваринний світ» від 13 грудня 2001 року № 2894-III, статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 8 липня 2011 року № 3677-VI , Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209,суд,-
УХВАЛИВ :
Позов Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївській рибоохоронний патруль) до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України адміністративним правопорушенням задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 7351 грн. в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням рибному господарству України, на користь Управління декржавного агентсва меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (код отримувача (ЄДРПОУ) 49850821 м. Миколаїв проспект Героїв України,1-а.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) витрати по оплаті судового збору в сумі 2 270 гривень 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: Черенкова Н.П.