Справа № 274/7881/21
Провадження № 2/0274/167/22
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"18" серпня 2022 р. м. Бердичів
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
в складі: головуючого судді Хуторної І.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Дерманської О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -
17.12.2021 АТ "АКЦЕНТ-БАНК" звернулось з вказаним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором від 01.04.2017 б/н у розмірі 21 612, 75 грн станом на 19.11.2021.
Стислий виклад позицій сторін
Позовна заява АТ "АКЦЕНТ-БАНК" обґрунтована тим, що ОСОБА_1 01.04.2017 приєдналась до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою укладання кредитного договору № б/н та отримання кредитної картки.
На підставі вказаної Анкети-Заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг А-Банку відповідачці надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 46,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
ОСОБА_1 , підписавши 01.04.2017 анкету-заяву погодилася з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті та які додані до позову.
Від відповідачки відзив на позовну заяву не надходив.
Заяви, клопотання, процесуальні дії
Ухвалою суду від 22.12.2021 позовну заяву залишено без руху (а.с. 24).
Ухвалою від 31.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 36).
Сторони, належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися.
Від представника позивача у матеріалах справи міститься клопотання, в якому він просить проводити розгляд справи у його відсутності позовні вимоги підтримує, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с. 21).
Відповідачка причини неявки не повідомила, будь-яких заяв на адресу суду не направляла.
У зв`язку із неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального пристрою не здійснювалося.
Судом, відповідно до статті 280 ЦПК України ухвалено проводити заочний розгляд справи.
2. Мотивувальна частина
Фактичні обставини встановлені судом
Судом встановлено, що 01.04.2017 ПАТ "АКЦЕНТ-БАНК" , правонаступником якого є АТ "АКЦЕНТ-БАНК" і ОСОБА_1 уклали кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до «Умов та правил надання банківських послуг», на виконання умов якого ОСОБА_1 отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на кредитну карту (а.с. 7).
Умови та правила надання банківських послуг та Тарифи, що долучені до позову, не місять підпису відповідачки (а.с. 7-12, 12-13).
Відповідно до розрахунку боргу АТ "АКЦЕНТ-БАНК" нарахувало відповідачці борг за кредитним договором б.н. від 01.04.2017, станом на 19.11.2021 у розмірі 21 612, 75 грн з яких: 9557, 02 грн - заборгованість за кредитом; 11 455, 73 грн - заборгованість по відсотках за користування кредитом, 600- штраф (а.с. 5-6).
Відповідно до довідок, виданих АТ "АКЦЕНТ-БАНК", ОСОБА_1 був підписаний кредитний договір б/н за яким їй відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано кредитні карти: № НОМЕР_2 з терміном дії до 09/2020, № НОМЕР_3 з терміном дії до 03/21. Кредитний ліміт за кредитним договором б/н від 01.04.2017 неодноразово змінювався востаннє збільшено 27.09.2018 до 11 000, 00 грн та 02.06.2020 зменшено до 9557,02 грн( а.с. 28, 29).
Норми права застосовані судом
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до ч.1 статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно із ч.1 статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно з частинами першою, другою статті 551 ЦК України, предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. За змістом частини другої цієї статті, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Аналіз доводів сторін, висновки суд
Банк, пред`являючи вимоги до відповідачки про погашення кредиту, просить стягнути заборгованість за тілом кредиту, відсотками та штрафом, посилаючись на те, що між сторонами укладено кредитний договір на підставі анкети-заяви від 01.04.2017, Тарифів та Витягу з Умов та правил банківських послуг, які розміщені на банківському сайті та які невід`ємні частини цього договору.
Проте з наданої банком заяви-анкети від 01.04.2017 вбачається, що у цій заяві-анкеті, зазначені лише дані про особу позичальника та у ній не зазначено банківського продукту, який надається позичальнику, відсутні умови договору про встановлення розміру процентів за користування кредитом та неустойки у виді штрафу.
Умови та правила надання банківських послуг та Тарифи банку не підписані відповідачем.
Тому ні Тарифи, ні Умови та правила надання банківських послуг не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного 01.04.2017 між Банком та ОСОБА_1 , шляхом підписання анкети-заяви.
Отже позивач не довів факту прийняття ОСОБА_1 запропонованих їй умов щодо розміру процентів за користування кредитом.
За таких обставин суд не може брати за основу наданий банком розрахунок заборгованості, оскільки він суперечить умовам договору. Нарахування банком процентів та їх розмір, а також відповідальність у вигляді неустойки (штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань не узгоджуються із умовами договору.
Суд вважає, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України.
Вказане узгоджується із правовою позицією викладеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року (справа № 342/180/17) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи.
Таким чином, суд вважає, що між позивачем та відповідачкою укладено кредитний договір шляхом підписання анкети-заяви від 01.04.2017 та банк вправі вимагати повернення наданих грошових коштів.
Факт отримання відповідачкою грошових коштів та розмір боргу за простроченим тілом кредиту доводиться розрахунком заборгованості та довідкою про рух коштів.
Тому, враховуючи, що відповідачка допустила невиконання умов договору, суд доходить висновку про стягнення з відповідача боргу за простроченим тілом кредиту в розмірі 9557,02 грн.
Розподіл судових витрат
Керуючись статтями 141, 259, 263-265, 268, 280-283 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 користь Акціонерного товариства "АКЦЕНТ-БАНК" заборгованість за кредитним договором № б/н від 01.04.2017 в розмірі 9557 гривень 02 копійки.
У задоволенні решти позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 , на користь Акціонерного товариства комерційного банку "ПРИВАТБАНК" 1003 гривні 78 копійок витрат по сплаті судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його складення.
Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана позивачем протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення до Житомирського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідач: ОСОБА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_4 .
Суддя І.Ю. Хуторна