Ухвала

22 серпня 2022 року

м. Київ

справа № 296/8929/20

провадження № 61-6097ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року у справі за позовом Єпархіального управління Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном та Свято-Покровської громади міста Малин Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном до Житомирської обласної державної адміністрації, Департаменту культури, молоді та спорту Житомирської обласної державної адміністрації, Управління культури Житомирської обласної державної адміністрації про визнання неправомірною відмови, зобов`язання зареєструвати статут,

ВСТАНОВИВ:

Єпархіальне управління Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном та Свято-Покровська громада міста Малин Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном звернулися до суду з указаним вище позовом.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 08 листопада

2021 року клопотання представника відповідача Житомирської обласної державної адміністрації задоволено.

Провадження у цивільній справі № 296/8929/20 за позовом Єпархіального управління Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном та

Свято-Покровської громади міста Малин Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном до Житомирської обласної державної адміністрації, Департаменту культури, молоді та спорту Житомирської обласної державної адміністрації, Управління культури Житомирської обласної державної адміністрації про визнання неправомірною відмови, зобов`язання зареєструвати статут закрито.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням позивач -

Свято-Покровська громада міста Малин Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном та ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , як особи, які не брали участі в справі, оскаржили його в апеляційному порядку.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року апеляційну скаргу Свято-Покровської громади міста Малин Одеської Єпархії Руської Православної Церкви Закордоном залишено без задоволення. Ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 08 листопада 2021 року залишено без змін.

Апеляційне провадження за апеляційними скаргами ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 08 листопада 2021 року закрито.

У серпні 2022 року, із застосуванням засобів поштового зв`язку,

ОСОБА_1 звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року, у якій просить оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

1. Подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

У пункті 5 частини другої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Касаційна скарга ОСОБА_1 не відповідає зазначеним вище вимогам закону.

Так, заявником у змісті касаційної скарги не зазначено конкретні обов`язкові підстави касаційного оскарження, визначені частиною другою статті 389 ЦПК України, що унеможливлює відкриття касаційного провадження.

2. Такожподана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскількикасаційна скарга подана до суду касаційної інстанції

з пропуском строку на касаційне оскарження.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється

з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження з посиланням на те, що повний текст оскаржуваного рішення не отримувала у зв`язку з оголошенням на території України правового режиму воєнного стану.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 272 ЦПК України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складання - в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса в особи відсутня. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його

складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Так, заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження дати отримання копії оскаржуваної постанови Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року або невиконання судом апеляційної інстанції обов`язку щодо його направлення.

Верховний Суд також враховує, що за інформацією, яка міститься на офіційному сайті Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР), повний текст постанови Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року було надіслано судом до ЄДРСР 28 лютого 2022 року,

а оприлюднено 01 березня 2022 року.

Також необхідно зазначити, що апеляційний перегляд ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 08 листопада 2021 року відбувався, зокрема, за апеляційною скаргою заявника - ОСОБА_1 .

Доводи заявника про те, що останньою не було отримано оскаржуване судове рішення у зв`язку з введенням на території України правового режиму воєнного стану не приймаються Верховним Судом до уваги, оскільки вказані обставини не підтверджені належними доказами та є штучним продовженням строку на касаційне оскарження судового рішення.

Таким чином, на підтвердження наведених обставин пропуску строку заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту, довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави з відповідними доказами.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України»

від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

У справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня

1989 року ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням

у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений судом строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані судом неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження

у справі на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Таким чином, заявнику необхідно надати суду касаційної інстанції виправлену касаційну скаргу із зазначенням обов`язкових підстав касаційного оскарження судових рішень відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, а також навести інші підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року та надати на їх підтвердження докази.

Крім того, Верховний Суд звертає увагу, що при складанні виправленої касаційної скарги заявнику необхідно також врахувати висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постановах від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) та від 07 листопада 2019 року в справі № 9901/324/19 (провадження № 11-632заі19).

Велика Палата Верховного Суду у змісті постанови у справі 199/6713/14-ц, провадження № 14-92цс19, дійшла висновку, що використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих

і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні

з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками,

а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2019 року в справі № 9901/324/19, провадження № 11-632заі19, образливі слова, зокрема для надання особистих характеристик судді і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, у зверненнях до суду, процесуальних документах і вказують про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють.

Верховний Суд звертає увагу заявника на неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої, частини четвертої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про

що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393, 394 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Визнати наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Житомирського апеляційного суду від 23 лютого 2022 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник