Справа № 296/4886/22
У Х В А Л А

Іменем України

17 серпня 2022 рокум. Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Рожкова О.С., ознайомившись з матеріалами заяви ОСОБА_1 , зацікавлена особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про встановлення факту родинних відносин,

У С Т А Н О В И В :

І. СУТЬ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

1.1. 11.08.2022 ОСОБА_1 (далі також - заявник) звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира із заявою, в якій просила: встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є двоюрідною племінницею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

ІІ. НЕДОЛІКИ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

2.1. Ознайомившись з матеріалами справи суддею встановлено, що заява подана без дотримання вимог статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, а саме:

(і) у порушення частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до заяви не додано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

2.2. Водночас, разом із заявою ОСОБА_1 подала клопотання, в якому, посилалась на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу, просила звільнити її від сплати судового збору.

2.3. При цьому, для перевірки дійсного матеріального стану заявник надала до суду відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків станом на 26.07.2022, з якої вбачається, що дохід заявника за 2021 рік становить 10 093,16 грн.

2.4. Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

2.5. Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа № 613/76/16-ц провадження № 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

2.6. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

2.7. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

2.8. Клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору обґрунтоване тим, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу. Разом з тим, з поданої заявником довідки вбачається, що розмір нарахованого її річного доходу становить 10 093,16 грн., а тому розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу, у зв"язку з чим суддя дійшов висновку, що підстави для задоволення клопотання заявника відсутні.

2.9. Отже, заявник має сплатити судовий збір у розмірі 496 грн 20 коп. на розрахунковий рахунок UА0006832, отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ позивача), податковий номер, номер справи, найменування суду.

ІІІ. ВИСНОВОК СУДУ

3.1. Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

3.2. Позивач має усунути зазначені в цій ухвалі недоліки позовної заяви шляхом подання до суду квитанції про сплату судового збору.

3.3. За таких обставин, вказані недоліки позовної заяви перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, а тому остання підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя Корольовського районного суду м. Житомира,

П О С Т А Н О В И В :

1. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору у справі №296/4886/22, відмовити.

2. Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про встановлення факту родинних відносин, залишити без руху.

3. Надати заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви - протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

4. Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Рожкова