Провадження № 2/161/3661/22
ЛУЦЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.08.2022 року суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Кирилюк В.Ф., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Другого відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

10 серпня 2022 року позивач звернувся до суду з цим позовом.

У відкритті провадження у справі слід відмовити, з таких підстав.

Як слідує з матеріалів позову, ОСОБА_1 оскаржує арешти накладені державним виконавцем в межах виконавчих проваджень з примусового виконання судових рішень, ухвалених в порядку цивільного судочинства.

Суддя зазначає, що розділом VII ЦПК України передбачений порядок здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Так, статтею 447 ЦПК України визначено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

А у частині першій статті 448 ЦПК України передбачено, що скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Отже, позивач, як боржник у виконавчому провадженні з примусового виконання рішення суду, яке ухвалено в порядку цивільного судочинства, реалізує своє право на оскарження постанови державного виконавця про накладення арешту на майно, або бездіяльності виконавцю стосовно не зняття такого арешту, шляхом звернення до суду, який видав виконавчий документ, з відповідною скаргою.

Звернення з вимогами про скасування арешту на майно в порядку позовного провадження можливе лише для осіб, які не є стороною виконавчого провадження (спадкоємців, іпотекодержателів, осіб, які вважають себе власниками майна тощо), адже такі вимоги будуть пред`являтися не в межах процедури контролю за виконанням судового рішення, а як різновид негаторного позову.

До подібного за змістом висновку стосовно підсудності та порядку розгляду спорів стосовно скасування арешту на майно за зверненням боржника у виконавчих провадження, дійшов і Верховний Суд у постановах від 02 січня 2020 року №201/10187/18, від 24 травня 2021 року №712/12136/18.

Пунктом 1 частини першої статті 186 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства;

Слід зазначити, що Верховний Суд у вищенаведених постановах визнав вірною практику судів, що у разі звернення боржника у виконавчому провадженні з вимогами, які не можливо розглядати у позовному провадженні, слід саме відмовляти у відкритті провадження, а не розглядати вимоги по суті.

Оскільки заявлені вимоги не підлягають розгляду у позовному провадженні в порядку цивільного судочинства, суд дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті провадження у справі.

Керуючись пунктом п.1 ч.1 ст.186 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкриті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Другого відділу державної виконавчої служби у місті Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про скасування арешту майна.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що його вимоги підсудні суду, який видав виконавчий документ в порядку розділу VII ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Повний текст ухвали складений та підписаний 12 серпня 2022 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області В.Ф. Кирилюк