Провадження № 2/537/1000/2022
Справа № 537/1692/22
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.08.2022 року Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі головуючого судді - Хіневича В.І., за участю секретаря судового засідання Бакай М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 згідно якого прохав суд розірвати укладений з відповідачем шлюб, що був зареєстрований 29.07.2006 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, за актовим записом №586.

В обґрунтуванні позову вказав, що 29.07.2006 року він уклав шлюб з відповідачем, який був зареєстрований Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, за актовим записом №586. Від шлюбу мають двох дітей ОСОБА_3 , 2017 року народження та ОСОБА_4 , 2009 року народження. Подружнє життя з відповідачем не склалося, через відсутність взаєморозуміння, різни погляди на сімейні відносини, сімейні обов`язки, ведення господарства. Фактично шлюбні відносини припинені з червня 2022 року. Примирення і збереження сім`ї неможливе.

Ухвалою суду від 03.08.2022 року за позовною заявою ОСОБА_1 про розірвання шлюбу відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом сторін).

На судове засідання позивач не з`явився, надав заяву згідно якої позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити з підстав викладених у позові. Судові витрати прохає залишити на ньому.

Відповідач на судове засідання не з`явилася, надала заяву згідно якої позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Враховуючи, клопотання учасників справи, суд вирішив на підставі ст. 247 ЦПК України, провести розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, встановив наступне.

Між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 зареєстрований шлюб 29 липня 2006 року у Центральному відділі реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, за актовим записом №586, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 , виданим 29.07.2006 року.

Під час шлюбу у сторін народилося двоє дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого Крюківським відділом реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області від 28.10.2009 року, серії НОМЕР_2 , актовий запис № 680 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданого Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Полтавській області 28.07.2017 року, серії НОМЕР_3 , актовий запис № 1167.

Шлюб виявився невдалим і шлюбно-сімейні відносини між сторонами фактично припинені з червня 2022 року, оскільки позивач із відповідачем мають розбіжності в поглядах на життя та життєві цінності, втратили почуття любові та поваги, тому не можуть в подальшому проживати разом, примирення і збереження сім`ї між ними не можливе.

Частина 2 ст. 104 Сімейного кодексу України визначає, що шлюб припиняється в наслідок його розірвання.

Відповідно до ст. ст. 105, 110 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене та визнання позову відповідачем, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, та не може будуватись на примушуванні сторони до навіть формального знаходження в зареєстрованому шлюбі, а тим більш в подружніх відносинах.

Отже, позовні вимоги позивача про розірвання шлюбу підлягають задоволенню.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому, враховуючи відсутність клопотання від відповідача про визначення дошлюбного прізвища, суд вважає за можливе, після розірвання шлюбу, залишити відповідачу шлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Частиною 3 ст. 115 Сімейного кодексу України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно п.6 ч.1 ст. 264 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд, зокрема вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Враховуючи клопотання позивача, суд вважає за можливе залишити судові витрати на позивачеві.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 76-81, 141, 200, 206, 247, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113, 114, 115,160 СК України, суд,

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб зареєстрований 29 липня 2006 року у Центральному відділі реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області, актовий запис №586, між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ), - розірвати.

Прізвище відповідача ОСОБА_2 , після розірвання шлюбу залишити « ОСОБА_6 ».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.І. Хіневич