465/4386/17
2-р/465/11/22
У Х В А Л А

судового засідання

15.08.2022 року м.Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Мартинишин М.О.

з участю секретаря Оверко Я.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові заяву приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольги Омелянівни про роз`яснення рішення Франківського районного суду м. Львова від 13.09.2018 року по справі № 465/4386/17 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольги Омелянівни про зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину -

встановив:

13.09.2018 року Франківським районним судом м. Львова було винесено рішення по справі № 465/4386/17 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольги Омелянівни про зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину, на підставі якого позов задоволено та зобов`язано приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольгу Омелянівну видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкування права оренди земельної ділянки, що зареєстрована за індексним номером 19192165 від 09.02.2015 14:10:07.

05.08.2022 року приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Візняк О.О. звернулася до суду з заявою в порядку ст. 271 ЦПК України, в якій просить роз`яснити судове рішення Франківського районного суду м Львова від 13.09.2018 року в справі №465/4386/17, в частині такого, як видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкування права оренди земельної ділянки, що зареєстрована за індексом номером 19192165 від 09.02.2015 14:10:07 за відсутності таких відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно

У зв`язку відсутністю даних відомостей, унеможливлює її здійснити будь-які нотаріальні дії відповідно до чинного законодавства України.

Відтак, вважає дане рішення є не зрозуміле у зазначеній частині, тому просить заяву задоволити.

Керуючись положеннями ч.3 ст. 271 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути заяву про роз`яснення судового рішення без виклику учасників справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, не здійснюється.

Вивчивши подану заяву, дослідивши матеріали справи та її додатки до заяви у їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволення з наступних підстав.

У п.32 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою (необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю).

Згідно з п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до статті 221 ЦПК України (в редакції 2004 року) роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Також, в ухвалі Верховного суду України по справі № 826/16796/14 від 13.07.2019 зазначено, що системне тлумачення вказаних положень дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі № 233/3676/19 вказано, що «необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення. Разом із цим Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що відповідно до частини другої статті 271 ЦПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Зі змісту цієї норми убачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, зокрема, у порядку, визначеному Законом України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

В силу зазначеної норми процесуального права роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю, якщо воно є неясним та незрозумілим для осіб, щодо яких воно постановлене, так і тих, що будуть здійснювати його виконання. Незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення.

Суть роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові та невирішені ним вимоги, він лише має роз`яснити положення постановленого ним рішення, які нечітко ним сформульовані, що позбавляє можливості його реалізації.

Отже, роз`яснення судового рішення це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні незрозумілості судового акта.

Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглянув справу в межах заявлених вимог. Рішення суду є простим, доступним, зрозумілим, таким, що не припускає іншого тлумачення, а тому підстав для його роз`яснення суд не вбачає.

Обставини, на які посилається заявник в обґрунтування своєї заяви, не є підставою для роз`яснення рішення суду. За своєю суттю доводи заяви зводяться до роз`яснення мотивів ухваленого рішення.

Враховуючи вищезазначене та аналізуючи зміст рішення суду від 13.09.2018 року, суд приходить до висновку, що резолютивна частина судового рішення викладена чітко і зрозуміло, подвійного тлумачення не допускає, а тому у задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 247, 258-261, 271, 353, 354 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольги Омелянівни про роз`яснення рішення Франківського районного суду м. Львова від 13.09.2018 року по справі № 465/4386/17 за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Візняк Ольги Омелянівни про зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.О. Мартинишин