ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/1056/22Головуючий по 1 інстанції
Справа № 705/5314/18 Категорія: на ухвалу Нейло І. М.
Доповідач в апеляційній інстанції
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Нерушак Л.В. ( суддя - доповідач )

Суддів Вініченка Б.Б., Новікова О.М.

За участі секретаря Попової М.В.

учасники справи:

заявник ОСОБА_1 ;

заінтересована особа ТОВ «Уманьгаз Збут»;

особа, яка подає апеляційну скаргу ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року, постановлену під головуванням судді Нейло І.М. у приміщенні Монастирищенського районного суду Черкаської області 30.06.2022 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача, -

в с т а н о в и в :

14.12.2021 року заявник ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду, у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача.

В поданій заяві ОСОБА_1 посилалась на те, що з ухвали Черкаського апеляційного суду від 21.10.2021 року їй стало відомо про знаходження в матеріалах справи поштового конверту із відміткою про повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». Заявник звернулась до відділу поштового зв`язку та просила провести службове розслідування щодо відмітки на поштовій формі «адресат відсутній за вказаною адресою», яка стала підставою для прийняття рішення суду про залишення позовної заяви без розгляду.

Листом від 10.12.2021 року відділ поштового зв`язку Черкаської дирекції АТ «Укрпошта» повідомив ОСОБА_1 , що працівниками відділу поштового зв`язку випадково проставлена відмітка про те, що адресат відсутній.

Посилаючись на вказані обставини, ОСОБА_1 вважає, що зазначена обставина є істотною для справи, не була відома заявнику та не була встановлена судом. Тому ОСОБА_1 просить суд скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача.

Розпорядженням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19.01.2022 року, на підставі ч. 4 ст. 31 ЦПК України, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року, передано для розгляду до Христинівського районного суду Черкаської області.

Розпорядженням Христинівського районного суду Черкаської області від 24.05.2022 року на підставі ч. 4 ст. 31 ЦПК України цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року, передано для розгляду до Монастирищенського районного суду Черкаської області, яка надійшла до суду 30.05.2022 року.

Ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18 за нововиявленими обставинами відмовлено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила ухвалу суду в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказується, що станом на 01.06.2022 року Черкаським окружним адміністративним судом було прийнято рішення в адміністративній справі № 580/1626/22 про часткове задоволення позову ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області. Суддя Нейло І.М. знав про постановлення рішення суду та обставину подання 20.06.2022 року Монастирищенським районним судом Черкаської області апеляційної скарги у даній справі.

07.06.2022 року ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Нейло І.М., посилаючись на наявність спору між судом та позивачем у справі.

Ухвалою від 07.06.2022 року суддя Нейло І.М. відмовив у задоволенні відводу за обставин його необґрунтованості та вирішення питання про відвід судді передав судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається за допомогою автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області від 08.06.2022 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду, по справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача повернуто судді Монастирищенського районного суду Черкаської області для продовження розгляду.

08.06.2022 року ОСОБА_1 подала до суду другу заяву про відвід судді, мотивуючи її системним порушенням процесуальних норм з боку судді Нейла І.М.

09.06.2022 року суддя Нейло І.М. відмовив у задоволенні відводу, так як, суддя не вбачає жодних доказів щодо порушень ним вимог закону при розгляді справи.

29.06.2022 року ОСОБА_1 подала до Черкаського окружного апеляційного суду позовну заяву, третьою особою в якій був вказаний суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Нейло І.М.

Обставини справи стосувались відмови з боку суду та судді Нейла І.М. надати для дистанційного ознайомлення матеріали цивільної справи № 705/5314/18.

30.06.2022 року, дізнавшись про звернення до суду за захистом від свавілля Монастирищенського районного суду Черкаської області суддя Нейло І.М. постановив оскаржувану ухвалу.

Скаржник ОСОБА_1 вважає, що ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року постановлено незаконним складом суду, що є безумовною підставою для її скасування.

Враховуючи наведене в апеляційній скарзі, скаржник ОСОБА_1 просить суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року.

Відзив на адресу Черкаського апеляційного суду на апеляційну скаргу не надходив.

У відповідності до ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони в судове засідання не з?явились, повідомлені належним чином про дату та час розгляду справи.

На адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшло клопотання 10 серпня 2022 року, в якій скаржник вказує, що апеляційну скаргу підтримує у повному обсязі та просить розглядати справу без її участі.

Заслухавши суддю - доповідача,вивчивши та обговоривши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Статтею 375 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до положень частин 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції вимогам закону відповідає.

Згідно ст. 129 Конституції України, суддя здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких забезпечення права на апеляційний перегляд справи, розумні строки розгляду справи судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Постановляючи ухвалу про відмову у задоволенні заяви про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив з того, що згідно норм процесуального права, доводів заяви про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами, суд приходить до висновку, що заявником не наведено нововиявлених обставин, які б давали підстави скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року, а доводи заявника, на які він посилається, як на нововиявлені обставини, а саме: відповідь відділу поштового зв`язку, що відмітка «адресат відсутній за вказаною адресою» поставлена випадково, за своєю суттю не є доказом, яким підтверджуються нововиявлені обставини та не відноситься до таких у розумінні ст. 423 ЦПК України, і не є підставою для перегляду і скасування ухвали суду за нововиявленими обставинами.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх такими, що відповідають обставинам справи та вимогам закону, оскільки судом першої інстанції встановлено дійсні обставини справи, дано належну оцінку зібраним доказам, правильно застосовано норми матеріального права, не допущено порушень норм процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення справи, та постановлено у справі законна ухвала, підстав для скасування якої, апеляційний суд не вбачає, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Однією з основних засад судочинства, визначених п. 8 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18 позовну заяву у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача залишено без розгляду, з підстав п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно не з`явилась в судове засідання.

На ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18 про залишення позовної заяви без розгляду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, обґрунтовуючи її тим, що суд безпідставно не вважає карантинні заходи, пов`язані з поширенням коронавірусної хвороби, поважною причиною для відкладення розгляду справи.

Ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18, про залишення позовної заяви без розгляду була залишена без змін на підставі постанови Черкаського апеляційного суду від 21.10.2021 року.

В основу відповідної ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року було покладено те, що в даному випадку має значення лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв?язку з нововиявленими обставинами», нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов?язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Суд першої інстанції правильно вказав, як вбачається з матеріалів справи та доводів ОСОБА_1 , які були зазначені в апеляційній скарзі, та в заяві про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області за нововиявленими обставинами, заявниця не була обмежена Уманським міськрайонним судом у праві на участь у судових засіданнях, які неодноразово призначались судом для розгляду її позовної заяви. Також не було процесуальних обмежень на участь в судовому засіданні, яке було призначене на 06.08.2021 року.

Верховний Суд у постанові 30 червня 2022 року у справі № 910/13908/17 звернув увагу на те, що специфіка перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами не передбачає переоцінки всіх доказів у справі, повторного дослідження всіх обставин справи, а також здійснення перевірки обґрунтованості всіх висновків, викладених у судовому рішенні, про перегляд якого подана заява. Суд має переглянути судове рішення лише в межах виявлених обставин, перевіривши наявність чи відсутність підстав для висновку про те, що врахування таких обставин мало б вирішальне значення у розв`язанні спору. Близька за змістом правова позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 08.10.2021 року у справі № 916/1839/16.

Принцип правової (юридичної) визначеності вважається одним з елементів належної судової процедури в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав про важливість забезпечення принципу юридичної визначеності як елементу верховенства права, який, окрім іншого, вимагає, щоб ухвалене судами остаточне рішення не могло бути скасованим (рішення ЄСПЛ від 28 листопада 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не має права порушувати питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду й нового рішення по суті. Перегляд судового рішення не повинен бути замаскованою апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин (пункти 51?52 рішення ЄСПЛ від 24 липня 2003 року у справі «Рябих проти Росії», заява № 52854/99; ухвала ЄСПЛ щодо прийнятності заяви № 62608/00 «Агротехсервіс проти України»; пункти 42?44 рішення ЄСПЛ від 9 червня 2011 року у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04).

Колегія суддів апеляційного суду окремо звертає увагу на те, що наявна в матеріалах відповідь Відділу поштового зв`язку, що відмітка «адресат відсутній за вказаною адресою» поставлена випадково не є обставиною, яка мало б вирішальне значення при постановленні ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки судом першої інстанції повно та всебічно враховані усі обставини справи та надана правильна оцінка, що і стало підставою за залишення позовної заяви без розгляду.

Як вказано у ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов?язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов?язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Незважаючи на тривалий час перебування справи на розгляді у суді, скаржник не заявляла клопотання про розгляд справи в режимі відео конференції, неодноразово відкладала розгляд справи та не з`являлась у судові засідання, що свідчить в зацікавленості затягування розгляду справи, тому судом було правильно розцінено вказане, як зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

З огляду на вище викладене, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що відповідь Відділу поштового зв`язку, що відмітка «адресат відсутній за вказаною адресою» поставлена випадково не є обставиною, яка мало б вирішальне значення при постановленні ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06 серпня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду. Тому відмова судом першої інстанції ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18 за нововиявленими обставинами, є законною та обґрунтованою.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 429 ЦПК України, за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Таким чином, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи заяви про перегляд ухвали суду за нововиявленими обставинами є необґрунтованими, не підлягають задоволенню, тому суд приходить до висновку, що заявником не наведено нововиявлених обставин, які б давали підстави скасувати ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року, а доводи заявника, на які він посилається, як на нововиявлені обставини, а саме : відповідь Відділу поштового зв`язку, що відмітка «адресат відсутній за вказаною адресою» поставлена випадково, за своєю суттю не є доказом, яким підтверджуються нововиявлені обставини та не відноситься до таких у розумінні ст. 423 ЦПК України, і не є підставою для перегляду і скасування ухвали суду за нововиявленими обставинами.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов?язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Згідно ч.7 ст. 40 ЦПК України питання про відвід вирішується невідкладно.

Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Положеннями ст. ст. 36, 37, 39 ЦПК Україн,и передбачені підстави для відводу та самовідводу суддів.

За змістом п. 3, 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи, або є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об?єктивності судді.

Частина 4 ст. 36 ЦПК України встановлює, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Монастирищенського районного суду Черкаської області від 31.05.2022 р. визначено суддю Нейло І.М. для розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвали за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача.

До призначеного судового засідання у справі ОСОБА_1 08.06.2022 подала заяву про відвід судді Монастирищенського районного суду Черкаської області Нейло І.М. з підстав недовіри, яка виникла у заявниці у зв`язку з тим, що ухвалою Монастирищенського районного суду Черкаської області від 08.06.2022 року, заяву ОСОБА_1 від 06.06.2022 року про відвід судді Нейло І.М. передано до канцелярії Монастирищенського районного суду Черкаської області для визначення в порядку ст. 33 ЦПК України судді для розгляду заяви про відвід.

Ухвалою судді Монастирищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 08.06.2022 року про відвід судді Нейло І.М. відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні заяви про відвід судді, суд зазначив, що відвід повинен бути вмотивованим, проте, будь-яких посилань на наявність суб?єктивного критерію, тобто вчинення суддєю ОСОБА_2 дій, які б свідчили про прояви упередженості чи небезсторонності, заявником не зазначено.

Колегія суддів апеляційного суду вказану ухвалу суду першої інстанції законною та обґрунтованою, а тому доводи скаржника, що оскаржувана ухвала Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022 року постановлена незаконним складом суду відхиляються колегією суддів апеляційного суду.

Отже, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду доводи скаржника, стосовно того, що суд першої інстанції неповно дослідив обставини та неправильно застосував норми законодавства при відмові у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 06.08.2021 року у справі № 705/5314/18 за нововиявленими обставинами.

В цілому, доводи та аргументи скаржника не підтверджені належними та допустимими доказами, спростовуються змістом самої оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, тому не підлягають задоволенню.

Колегія суддів апеляційного суду враховує, що як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (пункти 29, 30 рішення ЄСПЛ від 09 грудня 1994 року у справі «Руїз Торіха проти Іспанії»). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (пункт 2 рішення ЄСПЛ від 27 вересня 2001 року у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов?язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Виходячи з вищевикладеного, апеляційний суд вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, тому не підлягає скасуванню, оскільки постановлена з дотриманням норм процесуального законодавства, правильним застосовуванням норм матеріального права, а тому ухвалу суду першої інстанції слід - залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги слід віднести за рахунок держави, оскільки скаржник звільнений від сплати судового збору, як інвалід ІI групи, а з інших учасників судового процесу судові витрати не стягуються, так як у задоволенні скарги відмовлено, а рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Монастирищенського районного суду Черкаської області від 30 червня 2022року у справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Уманьгаз Збут» про захист прав споживача - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції, Верховного Суду, протягом тридцяти днів, в порядку та за умов, визначених цивільно процесуальним законодавством.

Повний текст постанови складений 19.08. 2022 року.

Головуючий Л.В. Нерушак

Судді Б.Б. Вініченко

О.М. Новіков