МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"17" серпня 2022 р. Справа № 370/807/22

Суддя Макарівського районного суду Київської області Білоцька Л.В., розглянувши

клопотання позивача ОСОБА_1 , яка діє як у своїх інтересах, так і в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 про розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Служба у справах дітей Макарівської селищної ради про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення- у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 21.07.2022 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог на стороні позивача: Служба у справах дітей Макарівської селищної ради про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення. Справу постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено строки для подання сторонами заяв по суті справи: відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; роз`яснено відповідачу право на пред`явлення зустрічного позову та право на подачу клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

09.08.2022 року від відповідача надійшов відзив.

16.08.2022 року від позивача надійшла відповідь на відзив та клопотання про розгляд даної справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, мотивуючи його тим, що характер спірних правовідносин, суперечливість пояснень відповідача, наявність свідків, які на думку позивача слід допитати, зважаючи на відзив відповідача, з метою забезпечення повного та всебічного встановлення обставин справи, тому існує необхідність у розгляді справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Вирішуючи клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, суд керується наступним.

Відповідно до ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Суд відмовляє у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження або постановляє ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, якщо після прийняття судом до розгляду заяви позивача про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову відповідна справа не може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

У випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:

1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або

2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Оскільки предмет позовних вимог не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, доводи, зазначені позивача не є безумовними для переходу на спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також з урахуванням строків розгляду справи, у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 183, 260, 274, 277, 353-355 ЦПК України,

п о с т а н о в и в :

Клопотання позивача ОСОБА_1 про розгляд справи №370/807/22 у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л.В. Білоцька