Справа №173/869/22
Провадження №2-о/173/56/2022
У Х В А Л А

17 серпня 2022 р. м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Демяненко С.І.,

заявника: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за заявою ОСОБА_1

заінтересована особа Верхньодніпровська міська рада Дніпропетровської області

про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі заявник) звернулася до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області з заявою, відповідно до змісту якої просить суд встановити факт її проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу з померлим ОСОБА_2 у період з 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто по день його смерті.

У вищевказаній заяві заявник зазначив про те, що встановлення вказаного факту йому необхідно для подальшого оформлення своїх спадкових справ на спільно нажите з померлим майно.

При цьому, заінтересованою особою у заяві заявник вказує Верхньодніпровську міську раду Дніпропетровської області.

Суд зазначає, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

У разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням (частини перша, третя статті 1277 ЦК України).

Отже, за умови відсутності спадкоємців за заповітом та законом, усунення спадкоємців від спадщини, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття спадщина може перейти до територіальної громади на підставі рішення суду.

Відповідно до статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.

Разом з тим, зазначаючи заінтересованою особою Верхньодніпровську міську раду заявник у судовому засіданні зазначив, що у померлого ОСОБА_2 є інші спадкоємці його діти.

Враховуючи вищевикладене, судом відповідно до ч. 5 ст. 12 ЦПК України під час судового розгляду було роз`яснено заявнику його право на подання відповідних клопотань до суду, в т.ч. про витребування доказів та наслідки вчинення або не вчинення заявником відповідних процесуальних дій.

Проте, заявник наданими йому процесуальними правами не скористався, відповідні клопотання, в т.ч. про витребування додаткових доказів в порядку ст. 84 ЦПК України, не подав.

Згідно з ч. 2 ст. 294 ЦПК України з метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази.

Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

При цьому, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частина 5 статті 263 ЦПК України).

Слід звернути увагу на те, що приписи статей 84 та 294 ЦПК України не обмежують суд в праві витребувати необхідні для розгляду справи докази колом учасникiв даного судового процесу, тобто суд наділений правом витребувати такі докази також від iнших підприємств, установ та організацій, державних та інших органів чи посадових осіб, незалежно від їх участі у справі.

Необхідно враховувати, що за змістом системного аналізу приписів статей 89, 263, 376 ЦПК України, з метою забезпечення законності та обґрунтованості судового рішення, на суд покладено обов`язок всебічно та повно з`ясувати і дослідити обставини справи, що мають значення для її вирішення по суті.

Відповідно до частини 1 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

При цьому, згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 376 ЦПК України неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, є підставами для скасування або зміни судового рішення.

Таким чином, суд, розглядаючи справу, має вживати заходів до всебічного й повного встановлення обставин спору, що не суперечить принципу змагальності, оскільки останній відображається в змісті процесуальних прав та обов`язків осіб, що беруть участь у справі та реалізується в сукупності з принципами рівності, диспозитивності та безпосередності, проте суд наділяється в тому числі організаційно-розпорядчими повноваженнями, необхідними для здійснення ним функцій органу правосуддя та прийняття законних і обґрунтованих судових актів.

Слід зазначити, що вказані висновки в тому числі відповідають рекомендаціям Ради Європи, членом якої є Україна.

Так, у Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що суд повинен, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо можливо, і протягом всього розгляду, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого судового розгляду, поважаючи при цьому права сторін, в тому числі і їх право на неупередженість. Зокрема, він повинен володіти повноваженнями proprio motu, щоб вимагати від сторін пред`явлення таких роз`яснень, які можуть бути необхідними; вимагати від сторін особистої явки, піднімати питання права; вимагати показань свідків, принаймні в тих випадках, коли мова йде не тільки про інтереси сторін, що беруть участь у справі, тощо. Такі повноваження повинні здійснюватися в межах предмета розгляду.

Крім того, відповідно до пункту 62 Додатку до Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки, ухваленої Комітетом Міністрів Ради Європи 17 листопада 2010 р. на 1098 засіданні заступників міністрів, - судді повинні розглядати кожну справу з належною ретельністю та впродовж розумного строку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне з власної ініціативи витребувати додаткові докази, необхідні для повного та всебічного розгляду справи, з метою з`ясування у даній справі кола спадкоємців та наявності спору про право.

За таких обставин, враховуючи необхідність витребувати додаткові докази у справі, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи.

Керуючись ч. 2 ст. 223, ч. 1 ст. 240, ст. ст. 260, 261, ч. 2 ст. 294 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи на 03.10.2022 р. о 10 год. 00 хв. Наступне судове засідання відбудеться у приміщенні Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області (Дніпропетровська область, місто Верхньодніпровськ, вул. Яблунева, буд. 47, зал. № 2).

2. В порядку частини 2 статті 294 ЦПК України витребувати у Приватного нотаріуса Верхньодніпровського районного нотаріального округу Бас Яніни Анатоліївни копію спадкової справи, що відкрита після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

3. В порядку частини 2 статті 294 ЦПК України витребувати у Верхньодніпровського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) повний витяг з державного реєстру актів цивільного стану щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (в т.ч. з відомостями про народження у ОСОБА_2 дітей).

4. Попередити Приватного нотаріуса Верхньодніпровського районного нотаріального округу Бас Яніну Анатоліївну та Верхньодніпровський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) що відповідно до частини 7 статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

5. Викликати у підготовче засідання учасників справи, явку яких визнати обов`язковою.

6. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

7. Сторони можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://vd.dp.court.gov.ua/sud0406///.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.08.2022 року.

Суддя Н.В. Новіченко