Провадження №2/389/186/22
Ухвала

іменем України

25 серпня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Савельєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Іванової В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні залу суду в місті Знам`янка Кіровоградської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Страхова компанія «Країна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу,

встановив:

АТ «Страхова компанія «Країна» 16.12.2021 звернулася до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу.

На підставі ухвали Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 17.01.2022 матеріали зазначеного позову передані на розгляд Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України.

Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25.04.2022 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 26.05.2022 з викликом сторін.

Відповідно до ч.ч.6, 8 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Днем вручення судової повістки є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи.

З 05.10.2021 офіційно розпочато функціонування підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет» та «Електронний суд». Використання підсистем (модулів) ЄСІТС здійснюється у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21, та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Згідно зі ст.14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Підсистема «Електронний суд» - це сервіс, доступ до якого здійснюється після реєстрації користувачем офіційної електронної адреси (електронного кабінету), і який забезпечує обмін електронними документами між учасниками судового процесу та судом, дає можливість користувачеві подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Через відсутність належного державного фінансування кореспонденція Знам`янського міськрайонного суду в судових справах не відправлялася у зв`язку з відсутністю поштових марок, що підтверджується актами, зокрема за №20 від 26.05.2022, №39 від 22.06.2022 та №59 від 20.07.2022.

Разом з цим, з автоматизованої системи документообігу Знам`янського міськрайонного суду встановлено, що позивач Акціонерне товариство «Страхова компанія «Країна»є користувачем, зареєстрованим в Електронному суді.

Тобто, позивач добровільно та з власної ініціативи зареєструвався у підсистемі «Електронний суд», створивши таким чином офіційну електронну адресу (електронний кабінет). Внаслідок цього позивач отримав можливість надсилати суду заяви, відслідковувати рух та стан розгляду свого документа в суді, та одночасно погодився в автоматичному режимі отримувати судові повістки, процесуальні рішення у справі. Тим, хто зареєстрував офіційні електронні адреси в системі, суд надсилає будь-які документи виключно в електронній формі на ці електронні адреси.

Проте, в судові засідання, призначені на 26.05.2022, 22.06.2022, 20.07.2022 та 25.08.2022, позивач не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності позивач не надав. Судові повістки направлялися позивачу 29.04.2022, 27.05.2022, 23.06.2022 та 26.07.2022 на офіційну електронну адресу (електронний кабінет) у підсистемі «Електронний суд», що не суперечить положенням ч.5 ст.14 ЦПК України. Відповідно до підтверджень, що надійшли до автоматизованої системи документообігу суду в автоматичному режимі, судові повістки отримані позивачем 17.05.2022, 27.05.2022, 23.06.2022 та 27.07.2022 (зворотній бік судових повісток а.с.59, 62, 65, 72).

Крім того, інтереси позивача у цій справі представляє адвокат Піка М.Є., яким до позовної заяви було додано заяву (а.с.26), в якій просив надсилати всі процесуальні документи в електронному вигляді на відповідну електронну адресу, у зв`язку з чим судові повістки направлялися судом на вказану електронну адресу представника позивача. Проте, в судові засідання, призначені у вказані вище дати, він також не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав.

Згідно з ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу.

У рішеннях від 28.10.1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 28.10.2021 у справі №465/6555/16-ц.

Згідно зі ст.ст.43, 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Суд вважає, що позивач як ініціатор судового процесу зобов`язаний проявляти процесуальну зацікавленість рухом справи та її розглядом, отримувати судові повістки, поштову кореспонденцію тощо.

З огляду на викладене та враховуючи, що позивач, який є користувачем підсистеми Електронний суд ЄСІТС, був належним чином повідомлений про розгляд справи на офіційну електронну адресу (електронний кабінет) в порядку ч.5 ст.14, ч.6 ст.128 ЦПК України, повторно без поважних причин не з`явився в судове засідання, а також не надав суду заяву щодо розгляду справи за його відсутності, свого представника до суду не направив, тому суд вважає за необхідне позовну заяву АТ «Страхова компанія «Країна»залишити без розгляду.

При цьому, суд звертає увагу позивача на положення ч.2 ст.257 ЦПК України, відповідно до якої особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися повторно з даним позовом до суду. Таким чином, право на доступ АТ «Страхова компанія «Країна» до суду не є порушеним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.14, 43, 44, 128, 131, 223, 257, 258, 260, 261 ЦПК України, суд,

постановив:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Страхова компанія «Країна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди в порядку регресу, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.В. Савельєва