Провадження № 2/205/162/22
УХВАЛА

про залишення позову без руху

15 серпня 2022 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Басова Н.В., ознайомившись з матеріалами зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Новокодацького районного відділу у місті Дніпро Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

02 грудня 2021 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Новокодацького районного відділу у місті Дніпро Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 січня 2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

21липня 2022 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 194 ЦПК України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

При вирішення питання про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом суддя виходить із наступного.

Позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

ОСОБА_2 , при пред`явленні зустрічного позову, слід вірно вказати свій статус як позивач, вказати хто є відповідачами за зустрічним позовом.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, ОСОБА_2 просить зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди в користуванні будинком, шляхом вселення позивача з дітьми ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Разом з тим, вимоги про вселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 можуть бути пред`явлені лише ними самими, тому позивачу слід виключити вказані вимоги зі змісту позовних вимог.

Всупереч вимог п. 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім того, в порушення вимог п. 8 ч. 1 ст. 175 ЦПК України позивачем у позовній заяві не зазначено про наявність оригіналів письмових або електронних доказів та в кого вони знаходяться.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць працездатних осіб з 1 січня 2022 року 2481,00 грн.

Позивач надала клопотання з проханням звільнити її від сплати судового збору або зменшити розмір судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Зі змісту даної норми слідує, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати судового збору може бути майновий стан сторони.

Однак, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати судового збору є правом суду і застосовується за наявності лише вагомих підстав для цього.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Між тим, належних та допустимих доказів щодо свого майнового стану позивач не надала.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необхідність відмовити в задоволенні вищезазначеного клопотання.

Позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу немайнового характеру в розмірі 992,40 грн. на наступні реквізити:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004633

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ст. ст. 175, 177 ЦПК України, що відповідно до ч. 1 ст. 185 цього Кодексу є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 194, 261, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Новокодацький районний відділ м. Дніпро Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про зобов`язання усунути перешкоди в користуванні будинком, залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Позивачу необхідно надати виправлену позовну заяву та докази сплати судового збору, відповідно до кількості сторін у справі.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://ln.dp.court.gov.ua/

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.В. Басова