Справа № 754/6346/22
У Х В А Л А

Іменем України

11 серпня 2022 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Буша Н.Д., розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась з із заявою про стягнення аліментів на неповнолітню дитину.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2022 року головуючим суддею по розгляду даної справи визначено суддю Буша Н.Д.

За результатами вивчення заяви встановлені підстави для відмови у видачі судового наказу.

Так, відповідно до ч.1 п. 9 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу у разі, якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 162 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

За даними інформації №83014906 від 08.08.2022 р. щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 за адресою: адресою: АДРЕСА_1 , в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» не знайдено.

Позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача (ч. 1 ст. 28 ЦПК України).

Виходячи зі змісту заяви, заявник ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , а фактично проживає за адресою: АДРЕСА_3 , що територіально відноситься до юрисдикції Деснянського районного суду міста Києва. В той же час, до заяви не долучено доказів, які мали підтвердити, зазначене заявником зареєстроване місце свого проживання, що унеможливлює вирішення питання щодо підсудності даного спору саме Деснянському районному суду міста Києва.

Крім того, відповідно до інформації №83014926 від 08.08.2022 р. щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» за введеним запитом такої людини за вказаною у позові адресою не знайдено.

Також суд звертає увагу, що згідно із ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Вимоги до форми та змісту заяви про видачу судового наказу викладені у ч.1 та ч.2 ст.163 ЦПК України

Правилами ст.163 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми і змісту заяви про видачу судового наказу, а п.3 ч.3 цієї ж статті встановлено, що до заяви про видачу судового наказу додається копія договору, укладеного в письмовій (в тому числі електронній) формі, за яким пред`явлено вимоги про стягнення грошової заборгованості.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Отже заяву подано з порушенням правил підсудності, а також з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України відтак наявні підстави для відмови у видачі судового наказу.

Керуючись частиною 1 статті 165 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітню дитину.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: