Справа № 368/625/22
Провадження № 2/368/401/22
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"16" серпня 2022 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

за участю секретаря Лєвшин Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором, -

в с т а н о в и в:

представник позивача просить суд стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» заборгованість в розмірі 2053 грн.. 76 коп. та витрати по сплаті судового збору в сумі 2 481 грн. 00 коп., обґрунтовуючи позов наступним.

Між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії-Головне управління пом. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 був укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання заяви про приєднання № 2601087/261216 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 26.12.2016 року.

Відповідно до ст. 6, 11, ст. 509, ч. 1 ст. 634, ч. ч. 1, 3 ст. 638, ч. 1, ч. 2 ст. 639, ч. 1 ст. 640 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), які мають виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору є договір. Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до вимог п. 3.1 Заяви про приєднання, клієнт, шляхом підписання заяви про приєднання, беззастережно приєднався до договору в редакції, яка на день підписання заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку та уклав з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку.

Пунктом 3.2 Розділу III Договору встановлено, що цей договір є змішаним у розумінні ч. 2 ст. 628 ЦК України та містить в собі в тому числі елементи таких договорів: 1) договору банківського рахунку, умови якого викладені в Розділі XX цього Договору; 2) договору банківського вкладу (депозиту), умови якого викладені в Розділі XXI цього Договору; 3) Кредитного договору, умови якого викладені в Розділі XXII цього Договору.

Згідно з п. 3.4.1 заяви про приєднання, банк відкрив клієнту поточний рахунок № НОМЕР_1 в гривні на умовах тарифного пакету «Зарплатний», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку.

Відповідно до п. п. 5.,6. заяви про приєднання, ДКБО проставлянням власноруч свого підпису клієнт, зокрема:

1) підтвердив своє письмове клопотання на отримання кредиту та усвідомлення того, що ним укладено договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), кредитного договору, умови яких викладені в особливій частині договору та усвідомлення правових наслідків укладення таких договорів;

2) засвідчив підписання паспорту споживчого кредиту та таблиці визначення сукупної вартості кредиту, які є невід`ємною частиною договору та розміщені на офіційному сайті банку;

3) погодився, що заява про приєднання та додатки до договору, зокрема умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, умови користування кредитною лінією (кредитом), паспорт споживчого кредиту, таблиця визначення сукупної вартості кредиту, тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої банком форми, використання яких передбачено умовами договору складають єдиний документ Договір;

4) підтвердив, що ознайомлений з умовами користування кредитною лінією (кредитом), паспортом споживчого кредиту, таблицею сукупної вартості кредиту, згідно вимог діючого законодавства, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, а також ознайомлений із переліком потенційно доступних послуг, які можуть бути надані згідно умов договору;

5) підтвердив та усвідомлює, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати клієнту розмір ліміту кредитування, в тому числі, здійснювати перерозподіл ліміту кредитування між різними кредитними послугами на умовах, передбачених договором.

Відповідно до розділу XXII договору банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на картковий рахунок клієнта в межах максимального розміру ліміту кредиту, зазначеного в заяві про приєднання та/або в умовах користування кредитною лінією (кредитом), що є додатком 1 до договору. Датою укладення договору є дата підписання заяви про приєднання уповноваженим представником (працівником) банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів).

На виконання вимог договору банком клієнту на його рахунку відкрито кредити) лінію із сумою ліміту (відновлюваної кредитної лінії)/кредиту 1500,00 гри. строком на 36 місяців з можливим подовженням на той самий строк.

Процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 30 процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс періоду.

Згідно пунктів 1.14. - 1.16. та 1.18. розділу XXII ДКБО відповідач зобов`язався не пізніше 25 числа кожного місяця сплачувати позивачу проценти, які нараховуються за методом факт/факт на фактично отриману суму кредиту та за строк фактичного користування ним шляхом договірного списання коштів з рахунку. У разі недостатності (відсутності) коштів на картковому рахунку клієнт зобов`язаний внести кошти на такий рахунок безготівковим шляхом або готівкою до каси банку.

Розділом VI ДКБО передбачено обов`язок відповідача сплачувати на користь позивача платежі за розрахунково-касове обслуговування згідно з тарифами.

Погашення заборгованості за картковим рахунком, в тому числі за кредитом та нарахованими процентами, здійснюється шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта відповідно до цього договору, у тому числі за рахунок коштів за послугою «Мобільні заощадження» та коштів, що визначені клієнтом для здійснення розрахунків за товари та послуги в мережі Інтернет з використанням реквізитів віртуальної картки. У разі недостатності (відсутності) коштів на картковому рахунку клієнт зобов`язаний внести кошти на такий рахунок безготівковим шляхом або готівкою до каси банку (п.1.20 розділу XXII ДКБО).

Якщо клієнт не сплатив обов`язковий щомісячний платіж /не погасив заборгованість за кредитом/ несанкціонованим овердрафтом у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а платіжна картка при цьому блокується (п. 1.22 розділу XXII ДКБО).

Згідно п. 1.23. розділу XXII ДКБО будь-яке невиконання клієнтом умов договору породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом у повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором.

Відповідно до п. 1.24. розділу XXII ДКБО розділу банк має право вимагати від клієнта дострокового повернення кредиту, сплати процентів за користування ним та інших платежів за договором та застосувати процедуру звернення стягнення на майно клієнта згідно із законодавством (в т. ч. звернути стягнення на грошові кошти, що розмішені на будь-якому рахунку клієнта), у випадку невиконання або неналежного виконання клієнтом зобов`язань щодо вчасного повернення кредиту (у тому числі сплати суми обов`язкового щомісячного платежу), сплати процентів за користування ним та інших платежів, у тому числі, але не виключно у випадку:

1)затримання сплати клієнтом кредиту (його частини, в тому числі, в розмірі обов`язкового щомісячного платежу) та/або перевищення витратного ліміту (несанкціонованого овердрафту) та або процентів, обов`язок сплати яких передбачений заявою на кредит, щонайменше на один календарний місяць; або

2)перевищення сумою заборгованості суми кредиту більш як на десять процентів; або

3)несплати клієнтом більше однієї виплати за кредитним договором, яка перевищує п`ять процентів суми кредиту; або

4)інше істотне невиконання зобов`язань, внаслідок якого банк має право вимагати дострокового повернення кредиту та сплати інших платежів.

У випадку наявності протягом 1 (одного) місяця перевищення витратного ліміту (несанкціонованого овердрафту) або простроченої заборгованості за кредитом, процентами за його користування та непогашення цієї заборгованості клієнтом банк має право заблокувати всі платіжні картки клієнта.

Якщо банк на підставі договору вимагає здійснення внесків (платежів), строк сплати яких не настав, або повернення кредиту, такі внески (платежі) або повернення кредиту мають бути здійснені клієнтом протягом 30 (тридцяти) календарних днів, з дня одержання повідомлення про таку вимогу від банку. Якщо протягом цього періоду клієнт усуне порушення умов договору, вимога банку втрачає чинність (п.1.25. Розділу XXII ДКБО).

У силу п. 1.26. розділу XXII ДКБО строк повернення кредиту є таким, що настав, і клієнт зобов`язаний погасити заборгованість за кредитом у повному обсязі не пізніше наступного робочого дня після настання будь-якого із наступних випадків (обставин):

1)закінчення строку дії платіжної картки та не продовження її дії на новий строк;

2)звільнення з організації, з якою банком укладено договір зарплатного проекту (для тарифного пакету «Зарплатний»), - у разі якщо згідно п. 11.1.3. Розділу XX договору клієнт у день звільнення звернувся до установи банку з метою закриття рахунку, за яким встановлено кредит;

3)відмови клієнта від отримання заробітної плати та інших виплат, передбачених чинним законодавством, шляхом їх зарахування на рахунок (для тарифного пакету «Зарплатний»);

4)відмови від пропозиції банку, що пов`язана зі зміною процентної ставки за користування кредитом;

5)ініціювання клієнтом розірвання цього договору;

6)спливу строку, відведеного законодавством України для погашення позичальником зобов`язань за кредитним договором у разі відкликання кредиту у випадках, визначених в п. 1.24. цього розділу договору.

Згідно п. 1.28. розділу XXII ДКБО у разі виникнення простроченої заборгованості за картковим рахунком та кредитом, її непогашення у строки, визначені договором, клієнт гарантує повернення сум такої заборгованості банку всіма належними йому коштами, майном, майновими правами, тощо.

Свої зобов`язання перед клієнтом згідно договору банк виконав у повному обсязі. Даний факт підтверджується випискою, сформованою по рахунку клієнта. Натомість ОСОБА_1 умови договору порушив, кредит та інші належні платежі за договором не сплачує.

Станом на дату пред`явлення позову зобов`язання за кредитним договором залишається невиконаним.

Згідно частини 1 статті 1054 ЦК за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 ЦК).

Відповідно до частини 2 статті 625 ЦК боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Разом із цим, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (стаття 611 ЦК).

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 ЦК України).

Отже, оскільки право позивача на належне виконання зобов`язання - повернення кредиту, порушене, то воно підлягає судовому захисту.

Станом на 16.12.2020 року заборгованість відповідача перед позивачем складає 2053,76 грн., з яких:

?1471,17 грн. - заборгованість за основним боргом (кредитом);

?26,15 грн. - проценти за користування кредитом;

?9,00 грн. - комісія;

?0,00 грн. - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

?367,92 грн. - пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитів;

?0,00 грн. пеня за несвоєчасну сплату комісії;

?0,00 грн. сума сплаченої пені;

?48,85 грн. - 3 % річних за несвоєчасне погашення основного боргу;

?61,35 грн. - 3 % річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом;

?0,00 грн. - 3 % річних за несвоєчасну сплату комісії;

?0,00 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

?69,32 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом.

Таким чином, із відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2053,76 грн. Відповідно до ч.1 статті 1050 Цивільного кодексу України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549 - 552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 нього Кодексу.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитори зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відносно правової природи стягнення трьох процентів річних згідно частини другої статті 625 ЦК слід зазначити, що вказана норма застосовується як наслідок неправомірного користування чужими грошовими коштами, тобто прострочення виконання грошового зобов`язання та не застосовується при стягненні процентів за правомірне користування чужими грошовими коштами, які визначені положеннями статей 536, 1048, 1056-1 ЦК України. Таким чином, правомірне та неправомірне користування грошовими коштами позичальником, а відтак стягнення процентів за правомірне (статті 536,1048,1056-1 ЦК) та неправомірне (стаття 625 ЦК) користування - не є тотожними поняттями і регулюються різними нормами ЦК.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 10.04.2018 року за наслідком розгляду справи №910/10156/17 сформулювала висновок, яким розмежувала наслідки правомірного та неправомірного користування чужими грошовими коштами: "Термін «користування чужими коштами» може використовуватися у двох значеннях. Перше - це одержання боржником (як правило, за плату) можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу. Друге значення - прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити гроші, але неправомірно не сплачує їх. Відносини щодо сплати процентів за одержання боржником можливості правомірно не сплачувати кредитору борг протягом певного часу врегульовані законодавством, зокрема, частиною першою статті 1048 ЦК. Разом із тим, наслідки прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, також врегульовані законодавством. У цьому разі відповідно до частини другої статті 625 ЦК боржник зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Щодо попереднього (орієнтованого) розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс, і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Сума судового збору, сплачена позивачем за подання до суду даного позову, становить 2 481,00 гривень.

До витрат, які позивач очікує понести у зв`язку із розглядом справи, належать наступні: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпечення доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки її до розгляду. Розмір суми судових витрат визначатиметься разом із поданням відповідних заяв та клопотань в процесі судового розгляду справи.

Представник позивача в особі Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» в судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву, в якій просить розгляд справи слухати у відсутність представника банку, позов задовольнити та не заперечує проти проведення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що в матеріалах є повідомлення про вручення поштового відправлення, причини неявки в суд не повідомив, а тому суд вважає, що відповідач в засідання суду не з`явилася без поважних причин.

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі неявки всіх учасників справи у підготовче засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку про винесення рішення про задоволення позову з таких підстав.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Вимогами ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії-Головне управління пом. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» та ОСОБА_1 був укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб шляхом підписання заяви про приєднання № 2601087/261216 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 26.12.2016 року.

Відповідно до ст. 6, 11, ст. 509, ч. 1 ст. 634, ч. ч. 1, 3 ст. 638, ч. 1, ч. 2 ст. 639, ч. 1 ст. 640 ЦК України підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), які мають виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору є договір. Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до вимог п. 3.1 Заяви про приєднання, клієнт, шляхом підписання заяви про приєднання, беззастережно приєднався до договору в редакції, яка на день підписання заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці банку та уклав з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку.

Пунктом 3.2 Розділу III Договору встановлено, що цей договір є змішаним у розумінні ч. 2 ст. 628 ЦК України та містить в собі в тому числі елементи таких договорів: 1) договору банківського рахунку, умови якого викладені в Розділі XX цього Договору; 2) договору банківського вкладу (депозиту), умови якого викладені в Розділі XXI цього Договору; 3) Кредитного договору, умови якого викладені в Розділі XXII цього Договору.

Згідно з п. 3.4.1 заяви про приєднання, банк відкрив клієнту поточний рахунок № НОМЕР_1 в гривні на умовах тарифного пакету «Зарплатний», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку.

Відповідно до п. п. 5.,6. заяви про приєднання, ДКБО проставлянням власноруч свого підпису клієнт, зокрема:

1) підтвердив своє письмове клопотання на отримання кредиту та усвідомлення того, що ним укладено договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), кредитного договору, умови яких викладені в особливій частині договору та усвідомлення правових наслідків укладення таких договорів;

2) засвідчив підписання паспорту споживчого кредиту та таблиці визначення сукупної вартості кредиту, які є невід`ємною частиною договору та розміщені на офіційному сайті банку;

3) погодився, що заява про приєднання та додатки до договору, зокрема умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, умови користування кредитною лінією (кредитом), паспорт споживчого кредиту, таблиця визначення сукупної вартості кредиту, тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої банком форми, використання яких передбачено умовами договору складають єдиний документ Договір;

4) підтвердив, що ознайомлений з умовами користування кредитною лінією (кредитом), паспортом споживчого кредиту, таблицею сукупної вартості кредиту, згідно вимог діючого законодавства, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, а також ознайомлений із переліком потенційно доступних послуг, які можуть бути надані згідно умов договору;

5) підтвердив та усвідомлює, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати клієнту розмір ліміту кредитування, в тому числі, здійснювати перерозподіл ліміту кредитування між різними кредитними послугами на умовах, передбачених договором.

Відповідно до розділу XXII договору банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на картковий рахунок клієнта в межах максимального розміру ліміту кредиту, зазначеного в заяві про приєднання та/або в умовах користування кредитною лінією (кредитом), що є додатком 1 до договору. Датою укладення договору є дата підписання заяви про приєднання уповноваженим представником (працівником) банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів).

На виконання вимог договору банком клієнту на його рахунку відкрито кредити) лінію із сумою ліміту (відновлюваної кредитної лінії)/кредиту 1500,00 гри. строком на 36 місяців з можливим подовженням на той самий строк.

Процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 30 процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс періоду.

Частиною першою статті 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. ст. 1054, 1055 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу кредит у встановленому договором розмірі.

Таким чином, позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу кредит у встановленому договором розмірі. Проте, відповідач став порушувати умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у зв`язку з чим, у відповідача виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів.

Станом на 16.12.2020 року заборгованість відповідача перед позивачем складає 2053,76 грн., з яких:

?1471,17 грн. - заборгованість за основним боргом (кредитом);

?26,15 грн. - проценти за користування кредитом;

?9,00 грн. - комісія;

?0,00 грн. - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

?367,92 грн. - пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитів;

?0,00 грн. пеня за несвоєчасну сплату комісії;

?0,00 грн. сума сплаченої пені;

?48,85 грн. - 3 % річних за несвоєчасне погашення основного боргу;

?61,35 грн. - 3 % річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом;

?0,00 грн. - 3 % річних за несвоєчасну сплату комісії;

?0,00 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту);

?69,32 грн. - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом.

Відповідно до ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли всіх істотних умов договору. За правилами ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Частиною першою статті 634 Цивільного кодексу України визначено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання, яка обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання і право на яку згідно ст. 550 ЦК України виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.

Відповідно до ст.ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, в тому числі припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, а також сплата неустойки.

Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення зміну, або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору відповідно до ст. 628 ЦК України становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно ч. 1 ст. 1054 та ч. 1 ст. 1055 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит, при цьому кредитний договір укладається в письмовій формі.

Згідно ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення). Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

У відповідності до ч. ч. 1, 5 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Таким чином, аналізуючи досліджені в судовому засіданні докази, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості в сумі 2053 грн. 76 коп.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір сплачений ним під час звернення з позовом до суду, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір, що підтверджено квитанцією про його сплату, в сумі 2481 грн. 00 коп.

На підставі викладеного та керуючись Конституції України, ЦК України, ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Головне управління по м. Києву та Київської області АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (, в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» , адреса: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27), заборгованість в розмірі 2053 (дві тисячі п`ятдесят три) грн.. 76 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_2 ), на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (, в особі філії - Головне управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» , адреса: 01001, м. Київ, вул. Володимирська, 27) витрати по сплаті судового збору в сумі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн..00 коп.

Ознайомитись з повним текстом судового рішенням, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційні скарги на рішення можуть бути подані протягом 30 днів з дня його складення, подавши безпосередньо до Київської апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 16.08.2022 р.

Суддя І.І. Шевченко