ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого Куценко Т.Р.,

суддів: Демченко Е.Л., Макаров М.О.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу

ОСОБА_1

на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу освіти Спеціальна школа Світанок Дніпропетровської обласної ради, директора Комунального закладу освіти Спеціальна школа Світанок Дніпропетровської обласної ради Корж Тетяни Павлівни, третя особа Дніпропетровська обласна рада про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Комунального закладу освіти Спеціальна школа Світанок Дніпропетровської обласної ради (далі КЗО Світанок), директора КЗО Світанок Корж Т.П., третя особа Дніпропетровська обласна рада про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що наказом №163-к/нр від 15 листопада 2021 року її було звільнено з роботи на підставі пункту 4 статті 41 КЗпП України (перебування всупереч вимогам Закону України «Про запобігання корупції» у прямому підпорядкуванні у близької особи). Директор КЗО «Світанок» ОСОБА_2 є її двоюрідною сестрою. Вона була призначена на посаду заступника директора з навчальної роботи без порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції», оскільки згідно редакції цього Закону, яка була чинною на момент її призначення на посаду, вона не відносилася до близьких осіб. Обмеження щодо прямого підпорядкування близьких осіб не поширюються на посадових осіб юридичних осіб публічного права. Заходи врегулювання конфлікту інтересів вживаються виключно до особи, у якої виник конфлікт інтересів, а не до підлеглої особи. Відповідачем не було застосовано інших засобів врегулювання конфлікту інтересів, які передбачені Законом України «Про запобігання корупції», зокрема перегляду обсягу службових повноважень, застосування зовнішнього контролю. Звільнення відбулось без наявності згоди профспілкового органу. ОСОБА_2 здійснювала психологічний тиск на неї з метою її звільнення. Саме у директора КЗО «Світанок» Корж Т.П. по відношенню до неї виникає конфлікт інтересів, оскільки відповідач володіє службовими повноваженнями по відношенню до неї, а тому саме ОСОБА_2 мала б знайти собі іншу посаду. У зв`язку з чим просила визнати неправомірним наказ №163-к/нр від 15 листопада 2021 року про звільнення її з посади заступника директора з навчальної роботи; поновити її на посаді заступника директора з навчальної роботи КЗО Світанок та вчителя дефектолога з 16 листопада 2021 року; стягнути з КЗО Світанок середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17 листопада до дня постановлення рішення суду; стягнути з КЗО Світанок на її користь моральну шкоду у розмірі 100 000 грн; покласти на директора КЗО Світанок ОСОБА_2 обов`язок покрити шкоду заподіяну КЗО Світанок у зв`язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено (а.с.108-112).

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_1 посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не врахував, що заходи врегулювання конфлікту інтересів мали бути застосовані саме до директора КЗО Світанок ОСОБА_2 , оскільки саме вона наділена службовими повноваженнями щодо прийняття рішень розпорядчого характеру, відповідно конфлікт інтересів виникає виключно у неї. Вказувала, що вона, як заступник директора з навчальної роботи КЗО Світанок, не була наділена службовими повноваженнями щодо своєї двоюрідної сестри, що, в свою чергу, виключає наявність у неї конфлікту інтересів (а.с.116-121).

Учасники справи своїм правом передбаченим ст. 360 ЦПК України не скористались.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи, що виникають з трудових відносин.

Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Зважаючи на те, що даний спір виник з трудових правовідносин, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення та виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що наказом директора КЗО «Світанок» Корж Т.П. № 163-к/нр від 15 листопада 2021 року «Про звільнення ОСОБА_3 » на виконання статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_3 , заступника директора з навчальної роботи, звільнено з займаної посади на підставі пункту 4 статті 41 КзпП України з 16 листопада 2021 року (а.с.24).

Директор КЗО «Світанок» Корж Т.П. є двоюрідною сестрою позивача ОСОБА_1 .

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що за змістом статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» заборонено перебування близьких осіб у прямому підпорядкуванні. Незалежно від того, у якої з цих осіб виникає конфлікт інтересів, звільненню підлягає саме та особа, яка перебуває у підпорядкуванні, тобто підлегла особа.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції у зв`язку з наступним.

Відповідно до частини шостої статті 43 Конституції України громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Аналогічний зміст цього права відображено у положенні статті 5-1 КЗпП України, відповідно до якого держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України, зокрема, вільний вибір виду діяльності.

За змістом статті 25-1 КЗпП України власник вправі запроваджувати обмеження щодо спільної роботи на одному і тому ж підприємстві, в установі, організації осіб, які є близькими родичами чи свояками (батьки, подружжя, брати, сестри, діти, а також батьки, брати, сестри і діти подружжя), якщо у зв`язку з виконанням трудових обов`язків вони безпосередньо підпорядковані або підконтрольні один одному.

На підприємствах, в установах, організаціях державної форми власності порядок запровадження таких обмежень встановлюється законодавством.

Пунктом 9 частини 1 статті 36 КЗпП України передбачено, що підставами припинення трудового договору є підстави, передбачені іншими законами.

У статті 41 КЗпП України передбачені додаткові підстави розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу з окремими категоріями працівників за певних умов, зокрема трудовий договір може бути розірваний у випадку перебування всупереч вимогам Закону України «Про запобігання корупції» у прямому підпорядкуванні у близької особи (пункт 4 частини першої цієї статті).

Зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначається Законом України «Про запобігання корупції» (далі Закон).

Статтею 1 Закону визначено, що пряме підпорядкування відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням.

Згідно зі статтею 1 Закону під потенційним конфліктом інтересів розуміють наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Приватний інтерес згідно зі статтею 1 Закону є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

При цьому приватний інтерес не обмежується фінансовими чи матеріальними інтересами або тими інтересами, які дають службовій особі пряму особисту вигоду, в тому числі неправомірну.

Потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три складові: перша складова це наявність у особи повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу; друга складова це наявність у особи приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження; третя складова це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

На відміну від реального конфлікту інтересів при потенційному конфлікті суперечність між приватним інтересом і службовими повноваженнями існує так само, як при реальному, різниця ж полягає в тому, що у випадку потенційного конфлікту приватний інтерес може вплинути на об`єктивність прийняття службовцем рішення чи вчинення діянь лише в майбутньому при настанні певних обставин.

Згідно з приписами абзацу першого частини першої статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам особи, зазначені у підпунктах «а», «в» «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Разом із тим, обмеження щодо прямого підпорядкування близьких осіб для передбачених підпунктом «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» осіб, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стаття 27 Закону України «Про запобігання корупції» не містить.

Однак, відсутність заборони прямого підпорядкування близьких осіб не спростовує можливості виникнення у такому разі потенційного чи реального конфлікту інтересів при здійсненні ними службових обов`язків.

При усуненні обставин прямого підпорядкування близьких осіб переведення може бути застосоване як до особи, яка перебуває у прямому підпорядкуванні, так і до особи, у якої в прямому підпорядкуванні перебуває близька особа. Натомість, у разі неможливості переведення, звільненню підлягає саме особа, яка перебуває в підпорядкуванні.

Зокрема, частиною першою статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону (в тому числі посадові особи юридичних осіб публічного права), зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

В Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням НАЗК від 29 вересня 2017 року № 839, визначено алгоритм дій керівника у зв`язку із виникненням у підлеглої особи конфлікту інтересів, де, зокрема, зазначено, що врегулювання конфлікту інтересів є безпосередньою сферою відповідальності керівника, рівень якого дозволяє вжити заходи, які б в повній мірі забезпечували запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. Саме безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, володіє ситуацією у підконтрольній чи підпорядкованій сфері, обізнаний з обсягом повноважень підлеглих осіб та способами реалізації таких повноважень, повноважний ухвалювати рішення щодо підлеглих, а отже має всі можливості для вжиття ефективних заходів з урахуванням всіх обставин, а також передбачити наслідки таких заходів.

Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу (частина третя статті 28 Закону України № 1700-VII).

Безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов`язаний вжити передбачених цим Законом заходів для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи (частина четверта статті 28 Закону України № 1700-VII).

Статтею 29 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено заходи зовнішнього та самостійного врегулювання конфлікту інтересів. Згідно з нормами цієї статті зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: 1) усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; 2) застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; 3) обмеження доступу особи до певної інформації; 4) перегляду обсягу службових повноважень особи; 5) переведення особи на іншу посаду; 6) звільнення особи.

З матеріалів справи вбачається, що на момент звільнення позивач перебувала у прямому підпорядкуванні близької особи, та доводи апеляційної скарги вказаний факт не спростовують.

Таким чином доводи позивача про те, що саме директор КЗО «Світанок» підлягала звільненню для врегулювання конфлікту інтересів є хибними.

Доводи апеляційної скарги в частині того, що вона, як заступник директора з навчальної роботи КЗО Світанок, не була наділена службовими повноваженнями щодо своєї двоюрідної сестри, що, в свою чергу, виключає наявність у неї конфлікту інтересів відхиляються оскільки позивач як заступник директора з навчальної роботи КЗО Світанок перебувала у прямому підпорядкуванні директора КЗО «Світанок» .

Інші доводи не можуть бути взяті до уваги колегією суддів, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою з висновками суду по їх оцінці. Проте відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що вирішуючи даний спір, суд першої інстанції повно, всебічно та об`єктивно з`ясувавши обставини справи, оцінивши надані сторонами докази, дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Рішення суду відповідає нормам матеріального та процесуального права повинне бути залишене без змін, а апеляційна скарга без задоволення.

Судові витрати понесені у зв`язку з переглядом судового рішення розподілу не підлягають, оскільки апеляційна скарга залишається без задоволення.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2022 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Т.Р. Куценко

Судді: Е.Л. Демченко

М.О. Макаров