Справа № 552/4968/22
Провадження № 2-о/552/137/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.08.22 року суддя Київського районного суду м. Полтава Саркісян О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 до зацікавлених осіб- виконавчого комітету Київської районної в м.Полтаві ради, комунального підприємства «обласний заклад з надання психіатричної допомоги ПОР» про визнання особи недієздатною та призначення опікуна ,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою до зацікавлених осіб, в якій просить визнати недієздатним свого тестя ОСОБА_2 та призначити його опікуном.

Відповідно до ч.3ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Згідно із ст.296ч.3 ЦПК України заяву про визнання особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом надання психіатричної допомоги.

Коло близьких родичів, які можуть звертатися до суду з заявою про визнання фізичної особи недієздатною у статті 296 ЦПК України не визначено. Проте, відповідно до частини 9 статті 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). У ЦПК України коло членів сім`ї, щодо яких фізична особа має право відмовитися давати показання, визначено в частині 1 статті 71 ЦПК України. До них належать чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб. З аналізу Сімейного та Цивільного Кодексу України вбачається, що такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник.

ОСОБА_1 , не надав жодного документа на підтвердження того, що він приходиться зятем ОСОБА_2 , однак навіть і при наявності таких документів він не може бути віднесений до кола близьких родичів, які мають право звертатись з такою заявою до суду.

Також заявником не надано підтверджуючих доказів того, що він є членом сім`ї ОСОБА_2 .

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші).

Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 28.03.1972 року № 3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним», справа про визнання громадянина недієздатним може бути порушена лише за заявою осіб, зазначених у ст. 256 ЦПК (1963р.). Якщо під час розгляду справи буде встановлено, що заява подана неправомочною особою, суд повинен, не закриваючи провадження в справі, обговорити питання про заміну неналежного заявника належним, виходячи з вимог ст. 105 ЦПК (1963р.). Проте, на відміну від ст. 105 ЦПК УРСР 1963 р. ЦПК України в редакції Закону від 03.10.2017 року, який набув чинності з 15.12.2017 року, не передбачає заміни неналежного позивача (заявника) належним, що випливає з принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеного у ст. 13 ЦПК України.

Виходячи з викладеного суд прийшов до висновку, що ОСОБА_1 не має права звертатися до суду з заявою про визнання недієздатним ОСОБА_2 .

Відповідно до ч.4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

З врахуванням наведеного заяву слід повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 185, 259, 260, 261,296 ЦПК України,суддя

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1 до зацікавлених осіб- виконавчого комітету Київської районної в м.Полтаві ради, комунального підприємства «обласний заклад з надання психіатричної допомоги ПОР» про визнання особи недієздатною та призначення опікуна повернути заявнику..

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду.

Суддя О.А. Саркісян