РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/873/22

Провадження № 2/293/397/2022

22 серпня 2022 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Проценко Л.Й.

секретаря судового засідання Тишкевич К.Б.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

ВСТАНОВИВ:

24.06.2022 ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач просить суд визнати поважною причину пропуску нею строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , в 60 днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить в тому числі і житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на день смерті була зареєстрована та проживала по АДРЕСА_2 .

За життя ОСОБА_3 - 25.07.2013 склала заповіт, зареєстрований у реєстрі за №12, посвідчений секретарем Стиртівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, яким на випадок смерті заповіла належний їй житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 позивачці ОСОБА_1 .

Для оформлення спадщини позивач 03.06.2022 звернулась до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , однак, їй було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини з підстав пропуску шестимісячного строку для її прийняття.

Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є також її син ОСОБА_2 та її чоловік ОСОБА_4 , які у визначений законом 6 місячний строк після смерті ОСОБА_3 прийняли спадщину. Однак, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 помер, спадкоємцем після його смерті є син ОСОБА_2 .

Позивач вказала, що вона не прийняла спадщину у шестимісячний строк після смерті ОСОБА_3 з тих підстав, вона проживає в іншому населеному пункті та не знала про її смерть. Крім того, в той період часу вона була вагітною і часто хворіла. ІНФОРМАЦІЯ_4 вона народила третю дитину, яка також часто хворіла, що підтверджується випискою з медичної картки.

Позивач також зазначає, що при житті ОСОБА_3 дала дозвіл на реєстрацію її місця проживання в даному будинку, що підтверджується відміткою в паспорті.

Просила суд визнати поважною причину пропуску нею строку для подачі заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в шістдесят днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Суд ухвалою від 28.06.2022 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання на 21.07.2022 ( а.с.28).

21.07.2022 вказана цивільна справа не розглядалась у зв`язку з перебуванням головуючої судді Проценко Л.Й. в кримінальному провадженні по іншій справі (а.с.36).

22.08.2022 сторони в судове засідання не з`явились. В матеріалах справи міститься заяви позивача, подані через канцелярію суду 12.07.2022 та 08.08.2022, в яких просить справу за її позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розглянути у її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с.35).

Відповідачі Черняхівська селищна ради Житомирського району Житомирської області та ОСОБА_2 також через канцелярію суду подали заяви, в яких просять розгляд справи за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини проводити у відсутності представника сільської ради та у відсутності ОСОБА_2 відповідно. Щодо рішення Черняхівська селищна рада покладається на розсуд суду, ОСОБА_2 не заперечує проти задоволення судом позовної заяви (а.с.33,34).

Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України суд ухвалює рішення в підготовчому судовому засіданні у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно вимог ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Враховуючи ту обставину, що відповідачі не заперечують щодо задоволення позовних вимог позивачки, тобто визнають заявлений позов, визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе винести рішення з підготовчого судового засідання у відсутності сторін, на підставі наявних у матеріалах справи доказів.

У відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 28.12.2016, виданим виконавчим комітетом Троковицької сільської ради Черняхівського району Житомирської області (а.с.6).

Як видно зі змісту заповіту від 25.07.2013, посвідченого секретарем Стиртівської сільської ради Черняхівського району Житомирської області Зубленко Л.М., зареєстрованого в реєстрі за №12 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться по АДРЕСА_1 (а.с.5). Відомості щодо скасування заповіту на час розгляду справи в суді відсутні, а тому вказаний заповіт є чинним.

Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.06.2022 державний нотаріус Черняхівської державної нотаріальної контори Пилипчук В.І. відмовив ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що вона не прийняла спадщину після її смерті у порядку та строк, встановлений чинним законодавством.

Згідно змісту вказаної постанови Черняхівською державною нотаріальної конторою Житомирської області до майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 заведено спадкову справу за №284/2019(а.с.9).

Як видно зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.12.2019 серії НОЕ 461013, виданого державним нотаріусом Черняхівської державної нотаріальної контори Житомирської області Пилипчуком В.І., спадкоємцями зазначеного у цьому свідоцтві майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є її син ОСОБА_2 та її чоловік ОСОБА_4 по по Ѕ (одній другій) частці. Спадщина, на яку видане це свідоцтво складається з земельної ділянки площею 2,6213 га, кадастровий номер :03:000:0042, розташованої на території Троковицької сільської ради, Черняхівського району, Житомирської області, належної померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку ЖТ №153277, виданого Черняхівською райдержадміністрацією, Житомирської області 25.08.2004, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №1313 (а.с.8).

Згідно свідоцтва по смерть серії НОМЕР_2 від 28.12.2020 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.7).

Таким чином, спадкоємцем померлої ОСОБА_3 , 1940 р.н., за заповітом є позивачка ОСОБА_1 , а за законом єдиним спадкоємцем, який вже прийняв спадщину, є її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , та є відповідачем у справі.

Відповідно до технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 , виготовлений 02.06.2011, та свідоцтва про право власності на вказаний житловий будинок серії НОМЕР_3 від 07.06.2011, право приватної власності на вказаний будинок належить ОСОБА_3 (а.с.10-14).

Разом з тим судом встановлено, що позивачка з 22.02.2013 року зареєстрована та проживає у вказаному житловому будинку, що стверджується, зокрема, паспортними даними про її місце реєстрації, та іншими документами, що містяться в матеріалах справи (а.с.22).

Також на підставі свідоцтв про народження серії НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 ОСОБА_1 є матір`ю трьох неповнолітніх дітей (а.с.15-17). Третю дитину, ОСОБА_1 народила ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Хворобливий стан позивачки, на який вона посилається як на одну з підстав неможливості вчасно звнернутися до нотаріуса, під час її вагітності підтверджуються консультативним висновком акушера-гінеколога від 13.01.2017, протоколом ультразвукового обстеження вагітних від 01.02.2017. Крім того, виписка з медичної картки стаціонарного хворого №8592 від 13.07.2017 підтверджує хворобливий стан новонародженого ОСОБА_5 (а.с.19).

Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства.

Так, відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У абзаці 15,16 п.3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 зазначено, якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Окрім того, Пленум Верховного Суду України в зазначеній вище постанові в абз.7 п.24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З приводу поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачем, судом зазначається наступне.

Згідно з ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Як стверджує позивач в позовній заяві шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 вона пропустила з тих причин, що їй ніхто не повідомив про смерть заповідачки. Крім того, на момент смерті ОСОБА_3 вона була вагітною і часто хворіла, та перебувала на лікуванні у лікарнях, що підтверджується відповідними виписками. Крім того, після народження дитини вона перебувала у лікарні на лікуванні з дитиною. В зв`язку з цим вона пропустила шестимісячний строк подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З вказаною заявою вона звернулася 03.06.2022 в зв`язку з чим, нотаріусом їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в абз.7 п.24 роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є

причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З вказаного приводу варто зазначити, що постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 були зроблені висновки про те, що необізнаність про існування заповіту є поважною причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори.

Так, у зазначеній постанові наголошується, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України "Про нотаріат" в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Суд також враховує висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2020 року по справі №314/2550/17 де зазначено, що народження позивачкою дитини та подальше лікування в умовах стаціонару є достатніми підставами для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Суди апеляційної та касаційної інстанції дійшли висновку, що такі причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними та такими, що створюють істотні труднощі для подання заяви про прийняття спадщини.

Встановивши, що позивач на момент смерті ОСОБА_3 не проживала спільно із спадкодавцем, не знала про її смерть, крім того була вагітною, часто хворіла та перебувала на лікуванні, до того ж нотаріусом не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, в якому викладена воля на передання спадкового майна позивачу, яка має поважатися при вирішенні питання про подальшу долю спадкового майна, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Отже, судом встановлено існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини в межах передбаченого законодавством строку, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.

З огляду на дані обставини, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі.

Враховуючи те, що позивач не просить стягнути з відповідачів понесені нею судові витрати, суд вважає за можливе судові витрати понесені позивачем залишити за нею, тому не стягує їх з відповідачів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1269, 1270 , 1272 ЦК України, ст.ст. 2, 12, 13, 18, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визнати поважною причину пропуску строку ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Троковичі, Черняхівського району Житомирської області та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерт і терміном в 60 (шістдесят) днів з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Головуюча суддя Людмила ПРОЦЕНКО