Справа № 357/1323/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2022 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді БондаренкоО. В., при секретарі Коротун Т.В.,розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача, про перегляд заочного рішення, у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

01.08.2022 ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, яка зареєстрована судом 03.08.2022, в якій просить скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29.06.2022 року по справі №357/1323/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Також, просить поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву обґрунтовує тим, що 04 липня 2022 року з ЄДРСР йому стало відомо про розгляд Білоцерківським міськрайонним судом Київської області цивільної справи №357/1323/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості та стало відомо про існування заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 червня 2022 року. 25 липня 2022 року адвокат Тарасюк Андрій ознайомився з матеріалами справи та йому стало відомо, що 08 лютого 2022 року, позивач звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з нього заборгованості за договором позики у розмірі 1500,00 доларів США та 3% річних, у розмірі 37,00 доларів США. При цьому, в позовній заяві зазначено адресу відповідача: АДРЕСА_1 . Проте, за вказаною адресою він ніколи не був а ні зареєстрований, а ні проживав. Адреса його реєстрації та проживання незмінна з 17 березня 2020 року, а саме: АДРЕСА_2 . 20.04.2022 судом було відкрито провадження у справі, однак, судові повістки, ухвали, рішення, тощо, він не отримував, а тому й не знав про існування справи, не знав про судові засідання та й відповідно не мав об`єктивної можливості своєчасно прибути за викликом, чи здійснити інші процесуальні дії, в тому й числі подати зустрічну позовну заяву, відзив на позовну заяву, клопотання, тощо. Так, в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, однак, будь-яких повідомлень Укрпошти про наявність поштових відправлень, тим паче від Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, йому не надходило та він не отримував будь-якої кореспонденції. Більше того, йому не відомо чи міг взагалі хтось отримувати та хто взагалі отримував судові поштові відправлення. Щодо повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, то в матеріалах справи відсутні докази щодо належного повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання. Щодо неявки відповідача в судове засідання, то у зв`язку з тим, що він не був належним чином повідомлений про відкриття провадження по справі, про судові засідання, в тому числі про судове засідання призначене на 29 червня 2022 року, то й відповідно з`явитися, або забезпечити явку представника він не мав об`єктивної можливості, так само як і не міг повідомити суду про причини неявки. Щодо заперечень проти позовних вимог, то він вважає позовні вимоги безпідставними, надуманими, необґрунтованими, такими що не підлягають задоволенню та такими, що спрямовані на порушення його конституційних прав та на введення суд в оману і на безпідставне стягнення з нього грошових коштів. Він, ОСОБА_2 , не укладав ніяких договорів, в тому числі договору позики, з ОСОБА_1 . Категорично заявляє про те, що він, ОСОБА_2 , не писав розписки, яка міститься в матеріалах справи від 29.03.2021, при цьому, для нього є дивним, що строк позики є 2 (два) календарних дні. Більше того, з тексту розписки не вбачається, що він позичив у ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 1500,00 доларів США. Також, з тексту розписки не вбачається, що ОСОБА_1 передав йому грошові кошти в сумі 1500,00 доларів США. Тобто, з впевненістю можне сказати, що навіть якщо припустити, що така розписка мала місце, то сторони не досягли згоди з усіх істотних умов договору позики (про що свідчить текст даної розписки). Тому, після скасування заочного рішення від 29 червня 2022 року та призначення справи до судового розгляду, ним буде подано зустрічну позовну заяву про визнання недійсним договору позики, відзив на позовну заяву, заява про призначення почеркознавчої експертизи, клопотання про визнання обов`язковою явки позивача в судове засідання, виклик та допит свідків, тощо.

17.08.2022 представник позивача, адвокат Федоренко Володимир Сергійович, подав до суду заяву, про розгляд заяви відповідача за відсутності позивача та його представника, заперечує проти перегляду заочного рішення та просить відмовити у задоволенні заяви відповідача. Також, зазначає, що у матеріалах справи наявні рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень ОСОБА_2 (а.с. 25, 32, 49, 50), а тому твердження відповідача про необізнаність існування справи та те, що про існування заочного рішення суду він дізнався з ЄДРСР, є необґрунтованими. Крім цього, до заяви про перегляд заочного рішення відповідачем не додано жодного доказу, які б стосувались предмету спору, а також впливали на вирішення даної справи.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та відповідно до ч.1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оглянувши матеріали заяви та матеріали цивільної справи №357/1323/22, при вирішенні заяви про перегляд заочного рішення виходить з наступного.

29.06.2022 заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості, задоволено, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 1500,00 доларів США та 3% річних у розмірі 37,60 доларів США, всього 1537 доларів США 60 центів та з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн.

05.08.2022 в порядку ст. 127, 284 ЦПК України судом поновлено відповідачу - ОСОБА_2 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення у справі.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» № 2 від 12.06.2009 р. визначено, що суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Отже, з наведеного вбачається, що лише за наявності двох умов можливе скасування заочного рішення.

Так, з матеріалів справи (а.с. 24) вбачається, що згідно відомостей відділу обліку та моніторингу інформації ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 до 26.12.2018, та відповідач повідомлявся про розгляд справи на 23.05.2022 і 29.06.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , яка була зазначена позивачем у позовній заяві, але згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 25), ухвала про відкриття провадження від 20.04.2022 разом з позовною заявою з додатками до неї не були вручені відповідачу особисто, адже були вкинуті працівниками пошти 23.04.2022 в а/с, що є підставою неналежного повідомлення відповідача.

Також, враховуючи, що його зареєстроване місце проживання не було відоме суду, відповідач повідомлявся про розгляд справи на 29.06.2022 через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, відповідно до вимог ч. 10 ст. 187 ЦПК України (якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України) та ч. 11 ст. 128 ЦПК України (відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи).

Однак, як вбачається з копії паспорта відповідача (а.с. 71-72), ОСОБА_2 з 17 березня 2020 року зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та в заяві зазначає адресу фактичного місця проживання: АДРЕСА_4 , яка відрізняється від адреси зазначеної у позовній заяві, також, відповідач має ІІ групу інвалідності (довічно), що підтверджується копією пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 (а.с. 73), що може вплинути на вирішення питання розподілу судових витрат згідно ст. 141 ЦПК України.

Суд враховує, що згідно з ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, зокрема, фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, зазначені обставини є поважними причинами неявки відповідача в судове засідання, а тому відповідач не був повідомлений про розгляд справи та не мав можливості подати до суду відзив на позовну заяву разом з запереченнями проти наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується із посиланням на відповідні докази.

Суд приймає до уваги міркування відповідача викладені у заяві щодо доводів позивача та доданих до позову доказів, оскільки вони мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, враховуючи вищезазначене, виходячи з принципів цивільного судочинства, суд приходить до висновку, про скасування заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження суд виходить з наступного.

Відповідач обґрунтовуючи дане клопотання зазначає, що ним буде подано відзив на позовну заяву, зустрічну позовну заяву, заяву про призначення почеркознавчої експертизи, клопотання про обов`язкову участь в судовому засіданні позивача та виклик та допит свідків.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частиною 2, 4, 6 ст. 19 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд,справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч. 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно ч. 7 ст. 277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Враховуючи, вимоги ч. 3, 4 ст. 274 ЦПК України та положення ч. 4, 7 ст. 277 ЦПК України, предмет позову, обсяг та характер доказів у справі, ціну позову - 44252,13 грн. (що еквівалентно 1537,60 доларам США ціні позову, станом на дату його подання), що не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, необґрунтованість заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд дійшов висновку, що клопотання не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч.4 ст. 193 ЦПК України, у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Однак, станом на час розгляду заяви про скасування заочного рішення у справі, відповідачем не подано до суду зустрічного позову, тому підстави для розгляду справи за правилами загального позовного провадження наразі відсутні.

Керуючись ст. 127, 277, 287-288, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Скасувати заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду від 29 червня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості, та призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи на 27 вересня 2022 року о 11 год. 30 хв.

У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Ухвала оскарженню окремо від рішення не підлягає, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: https://court.gov.ua/sud1003/.

СуддяО. В. Бондаренко