Провадження № 2/369/2600/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.07.2022 м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Ковальчук Л.М.,

за участю: секретаря судового засідання Макаренко К.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його дід, ОСОБА_4 . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина у вигляді 2/5 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_4 спадщину прийняли за правом представлення відповідачі ОСОБА_2 , ( ОСОБА_5 , які постійно проживали разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначають, що не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , оскільки не знав про існування заповіту.

Ухвалою від 12.11.2021 відкрито провадження у справі, постановлено розглядати останню за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, встановлено учасникам процесу строки на подачу до суду заяв по суті справи.

Відповідачі не скористалися своїм процесуальним правом на подачу до суду заяв по суті справи.

Ухвалою від 05.05.2022 клопотання про витребування доказів задоволено, витребувано у Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області належним чином засвідчену копію спадкової справи до майна ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.07.2022 на виконання ухвали суду від Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області до суду надійшов лист, згідно якого Києво-Святошинською районною державною нотаріальною конторою Київської області спадкова справа після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за період з 01.01.2010 року нотаріальною конторою не заводилася та не видавалася. Нотаріальні документи з 2006 року по 2009 рік включно передані на зберігання до Київського обласного державного нотаріального архіву.

В судове засідання учасники процесу не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись, направили до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач заявлені вимоги підтримав, просив їх задовольнити, відповідачі позовні вимоги визнали, проти задоволення позову не заперечували.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи та письмові докази, зазначає наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 75 років у м. Боярка Київської області помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 25.01.2006 року серії НОМЕР_1 .

Згідно довідки №2648 від 18.03.2003 р. виданої Виконавчим комітетом Боярської міської Ради народних депутатів Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_4 з 1990 року був зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно договору купівлі-продажу будинку від 24.01.1978 р. після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді 2/5 частини житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно копії заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Стратілат П.І. 11 серпня 2003 р. зареєстрованим в реєстрі № 3137 ОСОБА_4 заповів ОСОБА_1 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Як слідує зі змісту постанови завідувача державної нотаріальної контори нотаріуса Києво-Святошинської районної державної нотаріальної контори Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ) Панікар В.М. від 17.08.2021 № 1752/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки останній не прийняв спадщину після смерті ОСОБА_4 у встановлені законом порядку та строк.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Наведене узгоджується з постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019справа № 565/1145/17.

Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, беручи до уваги, що відповідачами позов визнано, оскільки позивач пропустив строк для прийняття спадщини, вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Керуючись ст. 12, 81, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст. 1221, 1223, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю три місяці, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 у віці 75 років у м. Боярка Київської області.

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суде не було вручене у день його винесення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.М.Ковальчук