ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2022 року

м. Черкаси

Справа № 691/266/19
Провадження № 22-ц/821/968/22
Категорія: скарга на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

головуючої: Карпенко О.В.

суддів: Бородійчука В.Г., Василенко Л.І.

за участю секретаря: Зінченко Ю.О.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1

представник позивача: адвокат Антонюк Ірина Андріївна

відповідач: ОСОБА_2

третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєва Наталія Василівна

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року (винесену під головуванням судді Подороги Л.В. в приміщенні Городищенського районного суду Черкаської області), про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєва Наталія Василівна про визнання заповіту недійсним,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Городищенського районного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним та просив постановити рішення, яким визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 , складений на користь ОСОБА_2 .

Позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про призначення по справі посмертної судово-психіатричної експертизи з метою з`ясування питання, чи розумів ОСОБА_3 значення своїх дій та чи міг керувати ними під час складення заповіту 26.03.2018 року.

Позивач обґрунтував своє клопотання тим, що весною 2000 року його батька ОСОБА_3 було госпіталізовано до лікарні з відкритою черепно-мозковою травмою. Після отриманої травми в ОСОБА_3 почали проявлятися зміни в його психічному здоров`ї. У нього були провали в пам`яті, тимчасова втрата орієнтації, приступи істерії.

Позивач вказує, що після отриманої травми, ОСОБА_3 знову почав зловживати алкоголем і це призвело до того, що він убив людину. Батька осудили на два роки за ненавмисне вбивство.

Психічний стан ОСОБА_3 на протязі тривалого часу все погіршувався, декілька разів батько консультувався та проходив медикаментозне лікування у лікаря-психіатра. Періоди ремісії змінювалися на загострення. Крім того, під час планової флюорографії, у нього виявили початкову стадію раку легенів. Даний факт призвів до проявів постійної агресії батька до оточуючих.

Позивач вказував, що в момент посвідчення заповіту ОСОБА_3 був у вкрай тяжкому фізичному та психічному стані, а тому, з метою всебічного та повного з`ясування обставин, які мають суттєве значення для правильного вирішення справи, ОСОБА_1 просив суд призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року клопотання ОСОБА_1 задоволено.

Призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи: приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєвої Н.В. про визнання заповіту недійсним, посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено питання:

Чи хворів ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на момент підписання заповіту 26.03.2018 року, складеного на користь ОСОБА_2 , на психічне захворювання? Якщо так, то на яке саме та чи була ця хвороба тимчасовою?

Чи здатний був ОСОБА_3 , на момент складання заповіту 26.03.2018 року, в повній мірі розуміти та усвідомлювати значення своїх дій, надавати їм належну оцінку та керувати ними?

Проведення експертизи доручено експертам КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня» Черкаської обласної ради, із попередженням експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покладено на позивача ОСОБА_1 .

Ухвала суду, зокрема, мотивована тим, що оскільки визначення психічного стану здоров`я ОСОБА_3 на момент складання ним оспорюваного заповіту, має значення для правильного вирішення справи, слід призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 22 червня 2022 року, ОСОБА_2 , вважаючи оскаржувану ухвалу суду першої інстанції такою, що постановлена із порушенням норм процесуального права, при неповному з`ясуванні обставин, що мають значення для правильного вирішення вказаного питання, просила суд апеляційної інстанції скасувати ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року.

Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що судом не обґрунтовано необхідність призначення відповідної експертизи померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Крім того, на думку особи, що подала апеляційну скаргу,позивачем не надано жодного документа, з якого можна було б зробити висновок про неналежний стан психічного здоров`я ОСОБА_3 або перебування його на обліку у лікаря психіатра.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Мотивувальна частина

Позиція Апеляційного суду

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_2 не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, в підготовчому засіданні представник позивача звернувся до суду з клопотанням про призначення у справі посмертної судової психіатричної експертизи, з підстав необхідності визначення психічного стану ОСОБА_3 на момент підписання ним заповіту, тобто на 26 березня 2018 року.

Таким чином встановлення даних обставин безпосередньо стосується предмету спору.

З огляду на зміст заявленого позову, зважаючи на необхідність встановлення психічного стану померлого ОСОБА_3 в момент підписання ним заповіту, на підтвердження обґрунтування позовних вимог позивача ОСОБА_1 , апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції щодо доцільності проведення експертизи з метою встановлення психічного стану особи і не вбачає підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду першої інстанції про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Апеляційний суд зважає на неможливість звуження гарантованих законом прав особи в судовому процесі чи створення їй перешкод у виконанні обов`язку доведення своїх вимог та/або заперечень проти позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Призначення судом експертизи визначено приписами статті 103 ЦПК України. Зокрема, експертиза у справі призначається за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Апеляційний суд враховує, що відповідно до п.п.6-10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 червня 2018 р. За № 719/32171, затвердженого Наказ Міністерства охорони здоров`я України 08 травня 2018 року № 865 визначено, що за формою проведення СПЕ може бути амбулаторною, стаціонарною, посмертною. За потреби та з дотриманням вимог статті 6 Закону України «Про судову експертизу» СПЕ може проводитись за місцезнаходженням особи, щодо якої призначено СПЕ, за умови забезпечення експертові безперешкодного доступу до неї. За процесуальними ознаками СПЕ може бути первинною, повторною, додатковою. За організаційними ознаками СПЕ може бути одноосібною та комісійною. Предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

З викладеного вище вбачається, що суд першої інстанції, вирішуючи питання про призначення судової посмертної психіатричної експертизи у цій справі, діяв у межах діючого законодавства, що визначає цілі, завдання відповідної експертизи та регулює порядок призначення та її проведення, а доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, зводяться до відсутності інформації щодо стану здоров`я померлого ОСОБА_3 , призначення та прийом померлим ліків, що аж ніяк не стосується призначення та проведення самої експертизи з визначення психічного стану померлого на момент підписання ним спірного заповіту.

Під час вирішення клопотання про призначення посмертної психіатричної експертизи суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що для правильного з`ясування обставин справи та вирішення заявлених позовних вимог необхідне застосування спеціальних знань у іншій сфері, ніж право.

Перевіряючи аргументи скарги, апеляційним судом встановлено, що у матеріалах справи відсутні визначені ч.1 та ч.6 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи та не підлягають доказуванню або могли б бути підставою для звільнення від доказування.

Окрім того, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачена можливість призначення у разі необхідності експертизи.

Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, суд оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Крім того, відповідно до положень ч. 2 ст. 116 ЦПК України призначення експертизи є способом забезпечення доказів.

Одним з принципів цивільного судочинства, є змагальність сторін, тому суд не має права позбавляти сторону по справі можливості таким чином довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

При цьому колегія суддів наголошує на тому, що клопотання про проведення експертизи заявлено представником позивача, та судом першої інстанції задоволено це клопотання з основним питанням, яке безпосередньо відноситься до предмету спору та забезпечує принцип змагальності процесу, що означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (Рішення у справі «Ruiz-Mateos проти Іспанії», від 23 червня 1993 року, заява № 12952/87, п. 63).

Захищене статтею 6 ЄКПЛ право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Отже, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції правильно визначив наявність підстав для призначення судової експертизи, яка необхідна для повного, об`єктивного і всебічного встановлення обставин справи та для правильного вирішення спору по суті саме з таким питанням, яке визначено ухвалою Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання, що доводи апеляційної скарги не дають підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, при цьому апелянтом не заявляється про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які б були безумовною підставою скасування оскаржуваного судового рішення, а відтак згідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а законна і обґрунтована ухвала Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

Ухвалу Городищенського районного суду Черкаської області від 09 червня 2022 року про призначення посмертної судово-психіатричної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ,третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Черкаської області Зуєва Наталія Василівна про визнання заповіту недійсним залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча О.В. Карпенко

Судді В.Г. Бородійчук

Л.І. Василенко

/повний текст постанови суду виготовлений 23 серпня 2022 року/