Провадження № 2/752/3137/22
РІШЕННЯ

Іменем України

08.08.2022 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретаря Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

В липні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 .

В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , яка по день смерті проживала та була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі, на зазначену квартиру. За життя ОСОБА_2 заповіт не складала, та позивач є єдиним спадкоємцем після смерті матері. Позивач вказує, що одразу після смерті матері у нього загострились хронічні хвороби опорно-рухового апарату, та йому було досить складно рухатись навіть в межах квартири. Одужавши, позивач звернувся до нотаріусів із проханням зробити заяву про прийняття спадщини, однак, нотаріуси відмовити позивачу, посилаючись на пропуск позивачем встановленого законом строку для прийняття спадщини. Позивач вказує, що інших спадкоємців після смерті матері немає, позивач утримує спадкове майно, та сплачує кошти за комунальні послуги. З огляду на періодичні загострення стану здоров`я, позивач був позбавлений можливості у визначені законом строки реалізувати свої спадкові права, а тому він вимушений звернутись до суду із даним позовом та просить визнати поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, визначивши йому додатковий строк для подання відповідної заяви.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Слободянюк А.В. від 12.07.2021 року, у справі було відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

В жовтні 2021 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позов, відповідно до якого сторона відповідача просила ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглянути справу без участі відповідача.

В зв`язку із відрядженням судді Слободянюк А.В. до Дніпровського районного суду м. Києва, на підставі розпорядження керівника апарату суду № 186 від 06.04.2022 року, справу було повторно автоматично розподілено та визначено головуючого суддю Чередніченко Н.П.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 31.05.2022 року, справу було прийнято до провадження, продовжено розгляд в порядку загального позовного провадження та витребувано копію спадкової справи.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08.08.2022 року, у справі було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в позові підстав.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи міститься відзив на позов, відповідно до якого представник просить розглянути справу без його участі.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі представника відповідача на підставі, доказів, які містяться в матеріалах справи.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 народися ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Ворожба Сумської області, що підтверджується копією паспорта.

Відповідно до копії свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зазначені - ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

Мати позивача ОСОБА_2 , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28.12.2000 року, - була власником квартир АДРЕСА_1 .

Відповідно до листа Другої Київської державної нотаріальної контори від 17.06.2022 року № 1751/01-16, було встановлено, що спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , нотаріальною конторою не заводилась.

Позивач вказує, що внаслідок загострення хвороб опорно-рухового апарату вчасно не мав можливості у встановлені законом строки звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, та після покращення стану здоров`я, звернувшись до нотаріусів, йому було повідомлено про пропуск встановленого законом строку та про необхідність звернення до суду.

Судом встановлено, що позивач є інвалідом 2 групи, загальне захворювання опорно-рухового апарату, довічно.

Інші спадкоємці, окрім позивача, після смерті ОСОБА_2 відсутні, спадкова справа після смерті матері позивача не заведена.

Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог, суд приймає до уваги те, що відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із ч. 2 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як роз`яснено в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 57 ЦПК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення.

При цьому слід виходити з положень Цивільного кодексу про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги викладені в позові обґрунтування, наявність у позивача захворювання, внаслідок якого, останній, був позбавлений можливості вчасно та належно реалізувати свої спадкові права, суд приходить до висновку про те, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері є поважними, а відтак позов є обґрунтованим та законним, в зв`язку з чим підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, та керуючись вимогами ст.ст. 1216, 1217, 1262, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 48, 76-82, 141, 229, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , - додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , - терміном на два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги через Голосіївський районний суд м. Києва до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий Н.П. Чередніченко