Справа № 570/2341/21
Номер провадження 2/570/131/2022
УХВАЛА

іменем України

22 липня 2022 року Рівненський районний суд Рівненської області у складі:

судді Гнатущенко Ю.В.

з участю секретаря судових засідань Іллюк С.Р.,

позивачки ОСОБА_1 ,

представника позивачки адвоката Шевчука В.С.

представникка відповідачки ОСОБА_2 - адвоката Павлюка М.Г.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , яка є законним представником ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Рівненського районного суду Рівненської області знаходиться вказана цивільна справа про відшкодування моральної шкоди.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Павлюк М.Г. у підготовчому судовому засіданні підтримав клопотання про призначення у справі судової психологічної експертизи, на вирішення експерта поставити наступні питання:

1. Чи є ситуація, що досліджується за справою, а саме захоплення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за спиною рук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психотравмуючою для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .? Якщо так, то чи завдані ОСОБА_6 страждання (моральна шкода)?

2. Якщо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

В обґрунтування клопотання вказує, що позивачка зазначає, що увечері 13.01.2021 р., перебуваючи у спільній кімнаті на спортивній базі ФСТ «Колос», ОСОБА_6 , вийшовши з душу, зазнав фізичного насильства від ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , які на думку, позивачки вчинили таким чином над її сином наругу, що у подальшому призвело до тяжких моральних переживань та страждань останнього.

Позивачем додано лист дитячого і підліткового психолога психотерапевта ОСОБА_7 , в якому остання зазначає, що в ОСОБА_6 спостерігається розлад адаптації та поведінки. Психологічну травму проживає через замикання в собі та регрес. Дитина схильна до ауто агресії та психоматичного проживання стресового стану.

Водночас в даному листі не зазначено внаслідок якої психологічної травми в ОСОБА_6 проявилися зазначені розлади, які спогади приводять останнього до високої тривожності в роботі та замикання в собі і пригнічення. Окрім того звертає увагу суду на те, що даний лист є неналежним доказом у справі, так як він не містить жодної інформації щодо предмету доказування та є не більше ніж інформацією про проходження ОСОБА_6 курсу психотерапії.

Позивачка у позовній заяві не зазначила в чому полягає завдана йому моральна шкода, якими саме неправомірними діями ОСОБА_5 позивачці було заподіяно моральну шкоду, і з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір шкоди.

Таким чином, необхідно з`ясувати чи дійсно ситуація, яка виникла 13.01.2021 р. на спортивній базі ФСТ «Колос» між малолітніми ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , була для ОСОБА_6 психотравмуючою, а також чи нанесено останньому моральні страждання. Для з`ясування вищевказаних обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 р. №53/5, затверджено Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, п. 6.1 розділу «Психологічна експертиза» визначено, що об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Крім того, вказав у підготовчому судовому засіданні про доцільність доручення проведення вказаної експертизи експертам КЗ «Рівненський обласний центр психічного здоров`я населення».

Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Шевчук В.С. у підготовчому засіданні не заперечували проти задоволення вказаного клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Павлюка М.Г. та призначення у справі судової психологічної експертизи. Також вказали про відсутність інших питань на вирішення експерта. Позивачка ОСОБА_1 як законний представник малолітнього ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні 22.07.2022 р. усно висловила свою згоду щодо проведення у справі судової психологічної експертизи відносно ОСОБА_6 .

Відповідачка ОСОБА_3 також звернулася до суду із клопотанням вх.18740 від 28.10.2021 р. про призначення у справі комплексної судової психолого-психіатричної експертизи для з`ясування питань спеціального психологічного характеру, та визначення розміру моральної шкоди в разі оцінки діяння психотравмувальним, які мають значення для правильного вирішення справи.

В обґрунтування вказаного клопотання вказує, що враховуючи суть заявлених позовних вимог, а також те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у галузі психології та психіатрії, а до компетенції суду не відносить вирішення питань спеціального психологічного характеру, та беручи до уваги, що позивачем заявлено у справі розмір моральної шкоди, вважає за необхідне звернутися до суду із даним клопотанням.

Відповідачка ОСОБА_3 просить призначити комплексну судову психолого-психіатричну експертизу для з`ясування питань спеціального психологічного характеру та визначення розміру моральної шкоди в разі оцінки діяння психотравмувальним, перед експертом поставити наступні питання:

1.Чи була ситуація, до досліджується справою, а саме діяння ОСОБА_4 : нагнув голову ОСОБА_6 до рівня пояса, які вчинялися одноразово у січні 2021 р. під час перебування на базі ФСТ «Колос», діти перебували в супроводі уповноваженої особи КДСШ «Юний динамівець» Глеги Р.П. психотравмувальною для малолітнього ОСОБА_6 ?

2.Якщо дана ситуація була психотравмувальною, то чи нанесено ОСОБА_8 внаслідок зазначеного діяння ОСОБА_9 моральна шкода з психологічної точки зору?

3.Якщо така ситуація була для ОСОБА_6 психотравмуючою, то який розмір моральної шкоди може бути обрахований у грошовому еквіваленті із діянь ОСОБА_4 ?

4.Чи є в дитини ОСОБА_6 на психоемоційному стані боязнь батьків? Якщо так то по відношенню до кого вона більша мама чи тато?

5.Які характеристики психоемоційного стану дитини ОСОБА_6 в сім`ї, де вона проживає та поза її межами?

6.Чи перебувала дитина ОСОБА_10 в ситуації психологічного, фізичного насильства, якщо так то в який час та з боку яких осіб? Чи існує міжповедінковий зв`язок у реакції дитини ОСОБА_6 на застосування до нього насильства (в разі наявності таких фактів) та взаємовідносинах із дітьми у січні 2021 року під час перебування на базі ФСТ «Колос».

У підготовочму судовому засіданні 19.07.2022 р. представник відповдіадчки ОСОБА_3 - адвокат Малишева А.А. підтримала вказане клопотання та просить його задоволии. Крім того, вказує, що у вказаній справі також необхідно встановити чи перебували даній психологічній травмі малолітнього ОСОБА_6 зв`язки з батьками чи з соціумом. У подальшому 22.07.2022 р. відповідачка та її представник у підготовче засідання не з`явилися, судом було вжито належних заходів щодо їх повідомлення про дату, час та місце його проведення, клопотань не подано.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Шевчук В.С. у підготовчому судовому засіданні не заперечили проти призначення у справі комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, однак частково не погодилися із запропонованими питаннями, які вказані у клопотанні, зокрема четвертим та п`ятим, оскільки вважають їх такими, що не мають відношення до предмета доказування у справі. Крім того, представник позивачки адвокат Шевчук В.С. вважає, що перше питання необхідно розширити та деталізувати.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, судвстановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Роз`ясненнями, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди слід виходити з характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При цьому враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно пунктів 6.3, 6.4 розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 року № 1950/5) психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки.

Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Враховуючи те, що встановлення обсягу моральної шкоди за завдані страждання для відшкодування моральної шкоди, завданої малолітньому ОСОБА_6 потребує спеціальних знань у цій галузі, а висновок експерта може суттєво вплинути на прийняття обґрунтованого та законного рішенн, тому суд вважає за необхідне призначити судову психологічну експертизу.

Витрати за проведення експертизи, згідно ст.139 ЦПК України, покласти на відповідачок.

Учасники справи вказали, що проведення вказаної експертизи належить доручити експертам Комунального закладу «Рівненський обласний центр психічного здоров`я населення», заперечень з цього приводу в учасників справи немає.

Відповідно до ч.1 ст.107 ЦПК України, суд вважає необхідним, передати для дослідження експерту матеріали цивільної справи № 570/2341/21 та витребувані судом докази.

Щодо призначення у справі комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, то суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, вважає що клопотання про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У підготовчому засіданні встановлено, що учасники справи не заперечують проти призначення у справі комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, однак позивачка та її представник заперечують лише проти постановки експерту четвертого та п`ятого питання згідно клопотання вх. 18740 від 28.10.2021 р., а саме Чи є в дитини ОСОБА_6 на психоемоційному стані боязнь батьків? Якщо так то по відношенню до кого вона більша мама чи тато?; Які характеристики психоемоційного стану дитини ОСОБА_6 в сім`ї, де вона проживає та поза її межами?

Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Сумніви у психічному здоров`ї стають підставами для призначення судово-психіатричної експертизи тільки у разі їх обґрунтованості, тобто коли вони підтверджені фактичними обставинами.

До критеріїв призначення судово-психіатричної експертизи відносяться: відомості про те, що особа перебувала або перебуває під наглядом психоневрологічного (ПНД) або наркологічного диспансеру, або перебувала на лікуванні в психіатричному або наркологічному лікувальному закладі, визнавалась по іншій справі неосудною та знаходилась на примусовому лікуванні, має інвалідність по психічному захворюванню; відомості про те, що особа навчалась у школі для розумово відсталих; відомості про неправильну або дивну поведінки особи у період, який передував злочину, дані про незвичайну поведінку обвинуваченого, підсудного в період скоєння діяння, що йому інкримінується, або поведінку, яка не адекватна ситуації під час проведення з ним судових або слідчих дій; відомості з показань свідків, родичів, знайомих, із виробничих і побутових характеристик про особливості поведінки (недоречні висловлювання та вчинки, немотивовані приступи збудження, судомні приступи, інтелектуальна неспроможність, спроби самогубства тощо), які розглядались свідками як прояви психічних розладів; повідомлення особи про свої хворобливі переживання та суб`єктивні відчуття, які можуть свідчити про наявність будь-яких розладів психічної діяльності; відомості про перенесені захворювання головного мозку (черепно-мозкові травми, менінго-енцефаліти, порушення мозкового кровообігу тощо) або тяжкі соматичні захворювання, які супроводжуються психічними порушеннями.

Належних та допустимих доказів у розумінні статей 77, 78 ЦПК України, які встановлюють достатні дані про психічний розлад здоров`я ОСОБА_6 для призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи з метою встановлення психічного стану, відповідачкою суду не надано.

Оскільки психолого-психіатрична експертиза призначається у зв`язку із сумнівами в психічній повноцінності особи у даному випадку ОСОБА_6 , проте у суду відсутні підстави для встановлення об`єктивного сумніву в психічній повноцінності ОСОБА_6 , а сама по собі амбулаторна карта малолітнього ОСОБА_6 не є безумовною підставою вважати, що малолітній має розлади психічного здоров`я, тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні даного клопотання.

Крім того, слід звернути увагу, що відповідно до Наказу Міністерства Юстиції України №53/5 від 08.10.1998 р., затвердженого 03.11.1998 р. за №705/3145 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» а саме розділу VI «Психологічна експертиза» п 6.1. Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку).

Відповідно до п. 1.2. вказаного Наказу Основними видами (підвидами) експертизи є: 1.2.6. Психологічна. 1.2.13. З метою більш повного задоволення потреб слідчої та судової практики щодо вирішення питань, які потребують застосування наукових, технічних або інших спеціальних знань, експертними установами організовується проведення інших видів експертиз (крім судово-медичної та судово-психіатричної), у тому числі й тих, що перебувають у стадії наукової розробки.

Підпункт пункту 1.2 розділу I в редакції Наказу Міністерства юстиції № 1350/5 від 27.07.2015\

Відповідно до Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 р. №865, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.06.2018 р. за № 719/32171, а саме пункту 10 Предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи; пункту 17 Під час проведення амбулаторної та стаціонарної СПЕ особа встановлюється за документами, що посвідчують її особу. З метою з`ясування наявності чи відсутності в особи психічного розладу експерти проводять психіатричний огляд, оцінюють об`єктивний анамнез, включаючи дані про спадковість психічних розладів, особливості психічного розвитку, сімейний і соціальний статус, особливості реагування на різні життєві ситуації, психічні травми, особливості психічного стану та поведінки під час проведення СПЕ та в період дій, з приводу яких ведеться провадження у цій справі. Експерти оцінюють особливості зовнішнього вигляду, міміки, руху і мови особи, щодо якої проводиться СПЕ, а також її манеру триматися під час обстеження. У разі виявлення короткочасних порушень свідомості описують їх тривалість, зовнішні прояви (збліднення шкірних покривів, наявність додаткових рухів тощо) для уточнення характеру патологічного стану.

Відповідно до п. 14 Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 р. «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» Судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності.

Ознаками такої поведінки можуть бути невмотивовані, неадекватні чи неконтрольовані дії особи в момент вчинення протиправного діяння або в процесі провадження у справі, а так само при укладенні цивільно-правової угоди.

Судово-психіатрична експертиза обов`язково призначається:

- для визначення психічного стану особи в справах про

визнання громадян недієздатними (ст.258 ЦПК ( 1502-06 );

- у справах про поновлення громадянина в дієздатності (ст.260

ЦПК ( 1502-06 ).

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 105 ЦПК України Призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: психічний стан особи.

Відповідно до ч.1 ст. 298 ЦПК України Суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу.

Для направлення на судово-психіатричне обстеження формальними або фактичними підставами можуть бути відомості про те, що особи, стосовно яких ведеться слідство або розглядається справа в суді, в минулому вже мали психічні порушення, перебували на обліку в психіатра у диспансері (кабінеті), раніше проходили судово-психіатричне обстеження, трудову чи військову експертизу, в результаті чого були виявлені психічні відхилення від норми, перебували на лікуванні у психіатричній лікарні. Варто проводити експертизу і щодо тих, хто переніс енцефаліти, менінгоенцефаліти, травми голови, особливо, коли після цього були відставання у навчанні, зниження працездатності, зміни в психіці, судомні припадки тощо.

Системно аналізуючи положення законодавства, що стосується призначення судово психіатричної експертизи, можна дійти висновку, що при призначенні судово-психіатричної експертизи необхідно звернути увагу на ретельність підготовки матеріалів відповідно до мотивів і підстав, з яких це призначення проводиться.

Відповідно до ч.1ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 2 ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею першою Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

У відповідності до ч.1 ст.103ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч.5 ст. 103 ЦПК України, учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їх думку, потребує висновок експерта.

Як вже було вказано, у відповідності до Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 р. №865, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.06.2018 р. за № 719/32171, а саме пункту 10 Предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу.

Встановлення обставин, що входять в предмет доказування, має здійснюватися судом на підставі наявних в матеріалах справи доказів. При цьому докази, подані учасниками справи на їх підтвердження/спростування будуть предметом оцінки суду при ухваленні рішення по суті позовних вимог.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Вислухавши пояснення учасників справи по суті заявленого клопотання про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи, враховуючи їх сукупність та взаємозв`язок із обставинами справи, які мають значення для правильного вирішення спору, суд приходить до висновку, що виходячи із предмету доказування у справі з урахуванням суб`єктного складу сторін спору у порівнянні з суб`єктами, яких стосуються вказані обставини, підстав для призначення у даній справі вказаної комплексної судової психолого-психіатричної експертизи ОСОБА_6 , немає, тому суд вважає, що у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення судової комплексної психолого-психіатричної експертизи слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 103-104 ЦПК України, п. 5 ч.1 ст. 252 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_3 про призначення комплексної судової психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Клопотання представника відповідачки ОСОБА_2 адвоката Павлюка Миколи Григоровича про призначення судової психологічної експертизи задовольнити частково.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , яка є законним представником ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди судову психологічну експертизу, проведення якої доручити КЗ «Рівненський обласний центр психічного здоров`я населення Рівненської обласної ради». (м.Рівне, вул. Дубенська, 64).

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків, передбачену ст. ст. 384, 385 Кримінального кодексу України.

На вирішення експертизи поставити таке питання:

1.Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .?

2. Якщо ситуація, що досліджується за справою, була психотравмувальною для ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , то чи нанесено ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 страждання (моральну шкода) з психологічної точки зору?

3. Якщо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Витрати по оплаті експертизи покласти на відповідачок ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

У розпорядження експертів скерувати матеріали цивільної справи та витребувані судом докази.

У разі необхідності подання експертам додаткових відомостей просимо повідомити про це суд.

Провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , яка є законним представником ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , яка є законним представником ОСОБА_5 про стягнення моральної шкоди - зупинити.

Ухвалу суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Рівненського апеляційного суду протягом 15 /п`ятнадцяти/ днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня вручення відповідної ухвали суду. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Гнатущенко Ю.В.