Справа №295/6426/22
У х в а л а

"18" липня 2022 р. м. Житомир

Суддя Богунського районного суду міста Житомира Семенцова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівельне управління № 35», товариство з обмеженою відповідальністю «СДМ», Житомирська міська рада, про встановлення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2022 року до суду надійшла указана позовна заява, в якій позивач просить встановити порядок користування земельною ділянкою кадастровий номер :04:011:0014 площею 0,0831 га за адресою: АДРЕСА_1 з у рахуванням запропонованих судовим експертом варіантів виділу/поділу.

Позовна заява за змістом і формою повинна відповідати ст. ст. 175, 176, 177 ЦПК України.

Відповідно до п.5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України в матеріалах відсутні дані про належність житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , (витяг з Державного Реєстру прав власності на нерухоме майно) на день пред`явленя позову до суду.

При вирішенні питання прийняття позовної заяви до розгляду виявлено, що позовна заява не відповідає вимогам ч. 4 ст. 177 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 992,40 грн.

При цьому, частиною 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» чітко визначене коло осіб, які звільняються від сплати судового збору, серед яких, учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У додатках до позовної заяви міститься видане 04.02.2004 року на ім`я позивача посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року в справі № 545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей встановлені Законом України від 22.10.1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1ст. 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. ст. 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 12.02.2020 року зроблено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Отже, позивачу необхідно сплатити 992,40 грн. судового збору за подання до суду позовної заяви за одну вимогу немайнового характеру (банківські реквізити: отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код ЄДРПОУ - 37976485, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача МФО, 899998, р/р UA0006831, призначення платежу- судовий збір, код 22030101, Богунський районний суд міста Житомира) та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Положеннями п. 8, 9 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити: зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Відповідно до ч.ч. 2, 4, 5 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Долучені позивачем до позовної заяви копії письмових доказів не засвідчені відповідно до вимог Національного стандарту України, затвердженого Державним підприємством «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року № 144 «ДСТУ 4163-2020», відповідно до яких відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 22 [підпису] на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.

Незасвідчені або неправильно засвідчені копії документів можуть бути належними, проте недопустимими доказам, оскільки у випадках передбачених законодавством певні обставини справи повинні або не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження в справі.

За змістом ст. 185 ЦПК України якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України та/або не сплачено судовий збір, вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 175 - 177,185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи - товариство з обмеженою відповідальністю «Шляхове будівельне управління № 35», товариство з обмеженою відповідальністю «СДМ», Житомирська міська рада, про встановлення порядку користування земельною ділянкою залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати семи днів з дня отримання позивачем даної ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважаться неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими документами. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку, визначеному ЦПК України, протягом п`ятнадцяти днів, який обчислюється з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. В іншій частині окремо від рішення ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Семенцова