У Х В А Л А

про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі

21.12.2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд в складі :

головуючої судді - Бенца К.К.

при секретарі Курбатова Д.Л.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 08.01.2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 10.01.2019 р. заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Стасюк Ю.П. про забезпечення позову задоволено та накладено арешт на об`єкт житлової нерухомості, незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 17.10.2019 р. клопотання представника позивача ОСОБА_3 про призначення будівельно технічної експертизи задоволено, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 17.10.2019 р. у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_3 про витребування доказів відмовлено.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 20.10.2020 р. поновлено провадження у справі.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 12.03.2021 р. відмовлено у затвердженні мирової угоди.

12.04.2021 року на адресу Ужгородського міськрайонного суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 надійшла спільна заява сторін про визнання мирової угоди укладеної 08.04.2021 року між представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4

21.12.2021 року на адресу Ужгородського міськрайонного суду від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 надійшла спільна заява сторін про визнання мирової угоди укладеної 21.12.2021 року між представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 . Окрім того, у заяві сторони просили не розглядати мирову угоду від 08.04.2021 року, а затвердити мирову угоду укладену 21.12.2021 року.

В судове засідання позивач та його представник ОСОБА_3 не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. Від представника позивача ОСОБА_3 надійшла заява у якій він просить розглянути справу за їх відсутності, затвердити мирову угоду та вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову.

В судове засідання відповідач та її представник ОСОБА_4 не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. Від представника відповідача ОСОБА_4 надійшла заява у якій він просить розглянути справу за їх відсутності та затвердити мирову угоду.

Зазначена мирова угода приєднана до справи.

За умовами укладеної між сторонами мирової угоди, сторони дійшли згоди про таке:

1.Дана Мирова угода укладається сторонами на основі взаємних поступок і стосується прав та обов`язків сторін з метою врегулювання спору у справі № 308/11099/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

2.Сторони визнають, що незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер :45:001:0048, та належить ОСОБА_2 згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЗК № 004516, належить сторонам на праві спільної сумісної власності подружжя.

3.Відповідач та Позивач, які діють свідомо, добровільно, за взаємною згодою і попередньою домовленістю, розуміючи значення своїх дій та їх правові наслідки, домовились що відступають від принципу рівності часток у праві спільної сумісної власності, у зв`язку із тим, що земельна ділянка, на якій розташований об`єкт незавершеного будівництва, розташованого за адресою АДРЕСА_1 належить на праві особистої власності ОСОБА_2 .

4. Сторони дійшли згоди, що відповідно до ч. 3 ст. 368 Цивільного кодексу України, незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , є спільною сумісною власністю подружжя.

5. Сторони дійшли згоди визначити частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , наступним чином :

- ОСОБА_2 буде належати 3/5 (три п`ятих) частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_1 буде належати 2/5 (дві п`ятих) частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

6.Сторони на підставі даної мирової угоди, після прийняття житлового будинку до експлуатації, набувають право зареєструвати за собою право на належну кожному частку незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

7.Сторони на підставі даної мирової угоди як разом, так і окремо мають право ввести в експлуатацію та здійснити реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 з визначенням часток кожного співвласника:

-за ОСОБА_2 право власності на 3/5 (три п`ятих) частки в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 ;

-за ОСОБА_1 право власності на 2/5 (дві п`ятих) частки житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

8. Сторони зобов`язуються не чинити перешкоди одне одному у здійсненні їх прав щодо реєстрації за ними права на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , введення в експлуатацію та оформлення права власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

9.Сторони, що уклали цю мирову угоду, домовились повідомити про це суд, подавши спільну заяву про визнання мирової угоди із закриттям провадження у справі, додавши до заяви примірник Мирової угоди.

10.Дана Мирова угода складена українською мовою і підписана у трьох оригінальних примірниках - один у справу № 308/11099/18, що знаходиться в провадженні Ужгородського міськрайонного суду та по одному для кожної сторони і набуває чинності з моменту її підписання сторонами.

Дослідивши матеріали справи, зміст підписаної сторонами мирової угоди, суд, приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін.У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

Частиною 4 ст. 207 ЦПК України передбачено, що укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Відповідно до п.5 ч. 1 ст.255 ЦПК України суд закриває провадження у справі у випадку укладення сторонами мирової угоди і затвердження її судом.

Ознайомившись з умовами укладеної між сторонами мирової угоди, ссуд виходить з наступного.

У ЦК України, крім понять «нерухомість», «нерухоме майно», «об`єкт нерухомого майна» (частина перша статті 181, пункт 6 частини першої статті 346, статті 350, 351 ЦК України), вживаються також інші поняття, наприклад: «об`єкт незавершеного будівництва» (стаття 331 ЦК України), «об`єкт будівництва» (статті 876, 877, 879-881, 883 ЦК України), однак прямого визначення цих понять не міститься.

Виходячи з аналізу чинного законодавства та враховуючи характерні ознаки незавершеного будівництва, необхідно визнати, що об`єкт будівництва (об`єкт незавершеного будівництва) - це нерухома річ особливого роду, оскільки її фізичне створення розпочато, однак не завершено.

Щодо такої речі можливе встановлення будь-яких суб`єктивних майнових, а також зобов`язальних прав, у випадках та в порядку, визначених актами цивільного законодавства.

Вирішуючи питання про виникнення, зміну та припинення суб`єктивних цивільних прав стосовно об`єкта незавершеного будівництва, потрібно враховувати особливості та обмеження, встановлені законодавчими актами.

Відповідно до частини другої статті 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття його до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього.

Однак до цього, не будучи житловим будинком з юридичного погляду, об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки, тому такий об`єкт є майном, яке за передбачених законом умов може належати на праві спільної сумісної власності подружжю і з дотриманням будівельних норм і правил підлягати поділу між ними.

За позовом чоловіка (дружини), членів сім`ї забудовника, які спільно будували будинок, суд має право здійснити поділ об`єкта незавершеного будівництва, якщо, враховуючи ступінь його готовності, можна визначити окремі частини, що підлягають виділу, і технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами.

У разі неможливості поділу об`єкта незавершеного будівництва суд може визнати право за цими особами на будівельні матеріали і конструктивні елементи будинку або з урахуванням конкретних обставин залишити його одній зі сторін, а іншій присудити грошову компенсацію.

Правовий аналіз наведених норм матеріального права дозволяє дійти висновку про те, що об`єкт незавершеного будівництва, зведений за час шлюбу, може бути визнаний об`єктом права спільної сумісної власності подружжя із визначенням часток.

При цьому суд може визнати право на частину об`єкта незавершеного будівництва за кожною зі сторін.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 488/3103/17-ц (провадження № 61-12010св19).

Враховуючи, що мирова угода, укладена сторонами, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи охоронювані законом інтереси інших осіб, вчинена в інтересах обох сторін, суд у відповідності до ст.207, п.5 ч.1 ст.255 ЦПК України затверджує мирову угоду на умовах викладених в ній і ухвалою закриває провадження у справі.

Судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.01.2019 р. вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт житлової нерухомості, незавершеного будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Згідно ч.2 ст.158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше пяти днів з дня надходження його до суду.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

При прийнятті рішення суд враховує, що під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про затвердження мирової угоди та закриття провадження у справі, слід зазначити про необхідність скасування заходів забезпечення позову, враховуючи, що наявність арешту порушує права відповідача, як власника, а відтак на переконання суду подальше існування заходів забезпечення позову є недоцільним.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, зважаючи на те, що спір між сторонами вирішено на умовах викладених у мировій угоді, а провадження слід закрити, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 10.01.2019року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Керуючись ст.ст. 158, 207, 255, 256, 352, 354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Затвердити мирову угоду укладену 21.12.2021 року між представником позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_3 та представником відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_4 в межах цивільної справи №308/11099/18 за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, відповідно до якої:

1.Дана Мирова угода укладається сторонами на основі взаємних поступок і стосується прав та обов`язків сторін з метою врегулювання спору у справі № 308/11099/18 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

2.Сторони визнають, що незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , що розташований на земельній ділянці кадастровий номер :45:001:0048, та належить ОСОБА_2 згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЗК № 004516, належить сторонам на праві спільної сумісної власності подружжя.

3.Відповідач та Позивач, які діють свідомо, добровільно, за взаємною згодою і попередньою домовленістю, розуміючи значення своїх дій та їх правові наслідки, домовились що відступають від принципу рівності часток у праві спільної сумісної власності, у зв`язку із тим, що земельна ділянка, на якій розташований об`єкт незавершеного будівництва, розташованого за адресою АДРЕСА_1 належить на праві особистої власності ОСОБА_2 .

4. Сторони дійшли згоди, що відповідно до ч. 3 ст. 368 Цивільного кодексу України, незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , є спільною сумісною власністю подружжя.

5. Сторони дійшли згоди визначити частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , наступним чином :

- ОСОБА_2 буде належати 3/5 (три п`ятих) частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_1 буде належати 2/5 (дві п`ятих) частки незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

6.Сторони на підставі даної мирової угоди, після прийняття житлового будинку до експлуатації, набувають право зареєструвати за собою право на належну кожному частку незавершеного будівництвом житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

7.Сторони на підставі даної мирової угоди як разом, так і окремо мають право ввести в експлуатацію та здійснити реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 з визначенням часток кожного співвласника:

-за ОСОБА_2 право власності на 3/5 (три п`ятих) частки в житловому будинку за адресою АДРЕСА_1 ;

-за ОСОБА_1 право власності на 2/5 (дві п`ятих) частки житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

8. Сторони зобов`язуються не чинити перешкоди одне одному у здійсненні їх прав щодо реєстрації за ними права на незавершений будівництвом житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 , введення в експлуатацію та оформлення права власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 .

9.Сторони, що уклали цю мирову угоду, домовились повідомити про це суд, подавши спільну заяву про визнання мирової угоди із закриттям провадження у справі, додавши до заяви примірник Мирової угоди.

10.Дана Мирова угода складена українською мовою і підписана у трьох оригінальних примірниках - один у справу № 308/11099/18, що знаходиться в провадженні Ужгородського міськрайонного суду та по одному для кожної сторони і набуває чинності з моменту її підписання сторонами.

Мирова угода набирає чинності з дати її затвердження судом у порядку, встановленому чинним законодавством України, є обов`язковою для сторін та є підставою для закриття провадження у справі.

Роз`яснити учасникам процесу, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала суду про затвердження даної мирової угоди є виконавчим документом і у разі невиконання затвердженої судом мирової угоди дана ухвала суду може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - закрити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 10.01.2019 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в особі уповноваженого представника - адвоката Стасюк Юрія Павловича до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання об`єкта нерухомості об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом 15 днів з дня проголошення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського

міськайонного суду К.К. Бенца