Справа № 323/3434/21
2/323/1057/21
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" грудня 2021 р.

Суддя Оріхівського районного суду Запорізької області Фісун Н.В., розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

До Оріхівського районного суду Запорізької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

За змістом п.5 ч.3 ст.175, ч.5 ст.177 ЦПК передбачено, що позовна заява, серед іншого, повинна містити:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

- позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви ОСОБА_1 подала заяву про звільнення від сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 не має жодних доходів, крім одноразової допомоги при народженні дитини в розмірі 860,00грн. щомісяця, знаходиться на утриманні родичів, не працює у зв`язку з вагітністю, яка на даний час складає 38 тижнів.

На підтвердження зазначеного надала суду довідку Управління соціального захисту населення Пологівської районної державної адміністрації Запорізької області від 24.11.2021 року про розмір одноразової допомоги при народженні дитини за лютий-липень 2021 року. У зв`язку з чим просила звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви. Однак, підстав для звільнення апелянта від сплати судового збору немає, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Скрутне матеріальне становище це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності (продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо).

На підтвердження доводів щодо майнового стану мають бути надані докази про неспроможність сплатити судові витрати на момент подачі позовної заяви.

Окрім того, незадовільний матеріальний стан залежить і від відсутності у особи нерухомості, депозитів, акцій, активів у фінансових установах, документів про відсутність доходів членів сім`ї, відсутність чи наявність виплат соціальної допомоги, тощо.

Відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» чітко визначений перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору. Згідно матеріалів вищезазначеної справи, ОСОБА_1 до визначеної категорії осіб не відноситься.

За таких обставин, суд позбавлений можливості зробити правильний висновок з приводу доцільності задоволення вказаного вище клопотання.

Згідно ч.3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Як передбачено п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п.п.2,9 ч.1 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У п.п.а) п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995р. (з наступними змінами і доповненнями), роз`яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути надані договори купівлі продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, довідки про ринкову вартість майна в даній місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів, визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Таким чином, суд роз`яснює позивачеві, що на підтвердження вартості нерухомого майна, яка є об`єктом поділу, позивачу необхідно надати звіт про оцінку майна житлового будинку.

З викладеного слідує, що позивачу слід надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість нерухомого майна на день звернення до суду та зазначити ціну позову.

Оскільки додані позивачем документи унеможливлюють визначити правильність сплати судового збору, то після визначення ціни позову, слід сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи з дійсної вартості 1/2 частини будинковолодіння.

Згідно з ч.5 ст.177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги .

Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.4 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, вказано, що суди повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Однак, позивач, звертаючись до суду, в позовній заяві не зазначила про докази, що підтверджують кожну обставину, на яку вона посилається та не надала доказу на підтвердження доводів позовної заяви, зокрема : документів, які б підтверджували введення спірного будинку в експлуатацію із зазначенням відповідної дати або правовстановлюючих документів на житловий будинок, який просить поділити, не долучено технічного паспорту, що позбавляє суд вирішити спір по суті, адже в таких документах можуть бути зазначені важливі для справи обставини та не надано доказів на підтвердження неможливості отримання вказаних документів щодо майна в органах місцевого самоврядування, ОБТІ.

Фактично позивач намагається перекласти на суд обов`язок доказування, хоча відповідно до ст. 81 ЦПК України, такий обов`язок покладено на сторони.

Таким чином, позивач, повинен провести оцінку житлового будинку, звернувшись до відповідного експерта (оцінщика), надавши суду звіт (висновок про ринкову оцінку вартості житлового будинку), сплатити судовий збір в дохід державного бюджету, у розмірі визначеному Законом .

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позивачу слід надати термін для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подачі позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ЦПК України, а саме: зазначити ціну позову; сплатити судовий збір, виходячи з ціни позову, або надати суду додаткові докази неможливості сплати судового збору за подання позовної заяви у визначеному розмірі; надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість нерухомого майна на день звернення до суду з позовом, правовстановлюючі документи на вказаний будинок та технічний паспорт або докази щодо неможливості їх отримання.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, позовна заява, що не відповідає вимогам закону, підлягає залишенню без руху до виправлення позивачем вказаних недоліків.

При цьому позивач попереджається, що у разі не усунення недоліків позовної заяви в строк, вказаний в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута їй.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Оріхівського районного суду

Запорізької області Н.В.Фісун