Справа №345/4984/21
Провадження № 2/345/1435/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.12.2021 року м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого - судді Миговича О.М.

секретаря - Бабійчук Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Калуші в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, суд -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулася до суду з вищенаведеним позовом.

Позовні вимоги мотивує тим, що йому на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 . На поверх вище знаходиться квартира АДРЕСА_2 співвласниками якої є відповідачі. 29.05.2021 року приблизно о 07.00 год. позивач виявив на стелі і стінах кухні та ванної кімнати свіжі мокрі плями, які свідчили про затоплення його квартири. Виявивши затоплення, він негайно піднявся до квартири АДРЕСА_2 , стукав у двері, досить голосно повідомляв про затоплення квартири, але двері ніхто не відчиняв. Через це він здійснив повідомлення на лінію «102» та повідомив про даний факт, а також подзвонив до обслуговуючої компанії ТОВ «М-Монтаж» з проханням направити відповідного працівника. Лише після прибуття працівників поліції мешканці квартири АДРЕСА_2 надали доступ до квартири. Через те, що до цього моменту минуло трохи часу, то вони мали можливість прибрати основну масу води через затоплення, проте його сліди у ванній кімнаті та їх кухні були добре видимими.

Оскільки події відбувались у вихідний день (субота) то працівник обслуговуючої компанії, який прибув за викликом, повідомив, що складання відповідного акту можливе буде найближче у понеділок і присутності мешканців обох квартир є обов`язковою.

31.05.2021 року у першій половині дня, комісія у складі головного інженера Данюка С.М. , начальника дільниці Дуди О.М. і слюсара-сантехніка ОСОБА_6 , складений акт, яким зафіксований факт затоплення квартири позивача з квартири відповідачів. Перед складанням акту комісія піднімалась до відповідачів, щоб вони були присутні при цьому, але їм ніхто не відчинив.

Позивач звернувся до ПП «Рембудвест», яке надало йому зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021 року, відповідно до якого вартість робіт квартири позивача для відновлення її до стану, який був до затоплення відповідачами, складає 10 124,00 грн.

03.06.2021 року фізична особа-підприємець ОСОБА_7 після огляду наслідків затоплення квартири позивача, оцінив вартість завданої шкоди і робіт по її усуненню, що становить 6260,00 грн. і на цю суму виставив позивачу рахунок для оплати.

Загальний розмір завданих матеріальних збитків позивачу внаслідок залиття його квартири становить 16 384,00 грн., які він просить солідарно стягнути з відповідачів.

Крім того, ОСОБА_1 вказав, що внаслідок затоплення його квартири йому було завдано моральної шкоди, яка виразилась у душевних стражданнях та значних хвилюваннях. Зазначену шкоду оцінює у 10 000,00 грн., яку просить також солідарно стягнути з відповідачів, а також витрати на професійну правничу допомогу та судовий збір.

Представник позивач та позивач позов підтримали з наведених позовній заяві підстав, просять його задоволити в повному обсязі.

Представник відповідача подав до суду відзив, в якому зазначив, що згідно наданого позивачем Акту, то він складений виключно представниками ТОВ «М-Монтаж», тобто виконавцем послуг (визначення терміну «виконавець послуг» міститься в тих же Правилах). Затверджений акт керівником тієї ж самої особи - ТОВ «М-Монтаж». Тобто до обстеження будинку не було залучено представників від інших установ, а відповідно ТОВ «М-Монтаж» щоб зняти відповідальність із себе за неналежне обслуговування системи водопостачання та водовідведення, вирішило зробити винуватими у всьому нас.

В акті міститься графа «Висновки і рекомендації комісії» в якій має бути зазначено «хто заподіяв шкоду», однак в даній графі нічого не зазначено.

Ніхто навіть не дав відповідачам можливості ознайомитись із актом, який було надано ОСОБА_1 , ніхто не відібрав у них жодних пояснень з даного приводу, та відповідно не надали їм можливості викласти свої думки та заперечення. При цьому, ніхто до них у квартиру не приходив, акт у їхній присутності не складали.

Що мається на увазі під терміном «халатне відношення жильців з квартири АДРЕСА_2 » для них незрозуміло, халатне відношення до чого. Якщо б відповідачі забули закрити кран, чи включили пральну машинку а самі пішли із дому, і внаслідок цього сталось затоплення квартири сусіда, то було б зрозумілим. А так, що саме стало причиною затоплення, їм так і не відомо. Не виключено, що при проведенні перепланування (реконструкції) квартири ОСОБА_1 , яку він здійснив без жодного дозволу (що ним було визнано під час розгляду у суді справи № 345/2364/21) ним було пошкоджено щось в системі водопостачання та водовідведення, адже для того, щоб збільшити площу своєї кухні, він переніс несучу стіну у своїй квартирі.

У зв`язку із вищенаведеним, вважає, що в матеріалах справи доказу який би «поза всяким сумнівом» свідчив про те, що затоплення квартири АДРЕСА_1 відбулось саме із вини відповідачів немає.

Щодо розміру завданого збитку, то зазначив, що для визначення вартості матеріального збитку повинна проводитись оцінка вартості матеріального збитку, і така оцінка повинна проводитись особою, яка має право на проведення оцінки - суб`єктом оціночної діяльності (ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, Кошторис здійснено особою, яка має право на виконання кошторисної документації згідно ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» а не суб`єктом оціночної діяльності згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Про дані обставини зазначив зокрема і Фонд Державного Майна України у своєму листі від 28.04.2006 № 10-36-6537.

Окрім цього, даний Зведений кошторис не може бути належним доказом для визначення вартості матеріального збитку, оскільки у ньому зазначено дані, які не відповідають обставинам справи. Зокрема, згідно кошторису підлягають капітальному ремонту стіни в кухні, в той час як у Акті про залиття зазначено виключно про сліди підтоплення на стелі.

Щодо стягнення моральної шкоди, зазначив, що оскільки жодних протиправних дій відповідача не вчинялось, матеріальна шкода завдана позивачу не з їхньої вини, то відсутні і правові підстави для задоволення вимоги про стягнення моральної шкоди.

Окрім цього, позивачем жодним чином не зазначено в чому полягають моральні страждання, та з чого він виходив оцінюючи розмір матеріальної шкоди, як і не надано жодного доказу на підтвердження даних обставин. Просить у задоволенні позову відмовити за безпідставністю позовних вимог.

Відповідачка ОСОБА_3 просить у задоволенні позову відмовити з наведених у поданому відзиві підстав.

Суд, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що позивачу ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло від 07.11.1996 року на праві приватної спільної сумісної/часткової власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 - (а.с. 9).

Згідно акту від 31.05.2021 року року, складеного комісією у складі: головного інженера виконавця послуг Данюка С.М. - голови комісії, начальника дільниці Дуди О.М. і слюсара-сантехніка ОСОБА_6 , встановлено, що 29.05.2021 року в будинку АДРЕСА_1 , комісія під час огляду встановила сліди затоплення на стелі в кухні і ванній кімнаті. Виявлені мокрі плями і мокрі меблі на кухні. Причина залиття є халатне відношення жителів з квартири АДРЕСА_2 - (а.с. 12).

Позивач звернувся до ПП «Рембудвест», яке надало йому зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021 року, відповідно до якого вартість робіт квартири позивача для відновлення її до стану, який був до затоплення відповідачами, складає 10 124,00 грн. - (а.а.14-18).

03.06.2021 року фізична особа-підприємець ОСОБА_7 після огляду наслідків затоплення квартири позивача, оцінив вартість завданої шкоди і робіт по її усуненню, що становить 6260,00 грн. і на цю суму вистави позивачу рахунок для оплати.

В матеріалах справи також міститься копія талону-повідомлення єдиного обліку №5374 про прийняття і реєстрацію заяви заяви ОСОБА_1 до Калуського районного відділу поліції ГУНП в Івано-Франківській області, про те, що сусіди з квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 затопили його квартиру (а.с.11).

Так, відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України).

Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Згідно ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Так, правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.

Однак, наданий позивачем акт про залиття від 31.05.2021 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, зі змісту вказаного акту не вбачається жодних відомостей про те, що при його складанні були присутні власники чи мешканці залитої квартири та квартири чи місця звідки утворилося таке залиття.

Вказаний акт взагалі не містить відповідних граф для заповнення реквізитів про власників/мешканців квартир постраждалої та винної сторони, як це передбачено у Додатку 4 Правил.

Крім того, в акті не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди, поверху її розташування, форму власності.

Причиною залиття квартири зазначено халатне відношення жильців з квартири АДРЕСА_2 , тобто у вказаному акті зроблено лише припущення щодо причин залиття, а отже вказаний акт не містить конкретних причин залиття квартири АДРЕСА_1 та осіб, які допустили таке залиття.

Судом також встановлено, що під час складання акту квартира відповідачів АДРЕСА_2 взагалі не оглядалась, зазначаючи, що при складанні акту до них піднімалась комісія, але їм ніхто не відчинив дверей.

Проте, акт від 31.05.2021 взагалі не містить жодних відомостей про те, що комісією було здійснено вихід до квартири відповідачів та не зазначено причин неможливості потрапити всередину вказаної квартири для здійснення її огляду.

За таких обставин, суд вважає, що акт від 31.05.2021 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння майнової шкоди позивачу саме з вини відповідачів.

Аналогічні правові висновки викладено й у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2018 року у справі № 2-1974/11 (провадження № 61-4574 св 18).

Що стосується зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021р., суд зазначає, що з його змісту не вбачається, що розрахунок проводився з метою визначення вартості відновлюваних робіт внаслідок залиття, що мало місце у конкретний час.

Кошторис здійснено особою, яка має право на виконання кошторисної документації згідно ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність», а не суб`єктом оціночної діяльності згідно ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Про дані обставини зазначив зокрема і Фонд Державного Майна України у своєму листі від 28.04.2006 № 10-36-6537.

Тобто, з огляду на те, що акт залиття від 31.05.2021 суд не приймає до уваги як належний доказ вини відповідачів у спричиненні майнової шкоди внаслідок залиття квартири позивача, а зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021р. ґрунтується в тому числі і на вказаному акті, суд вважає, що зазначений зведений кошторисний розрахунок також не є належним та допустимим доказом вини відповідачів у спричиненні шкоди позивачу.

У відповідності до ст.12 ЦПК України, розгляд і вирішення цивільних справ у судах проводиться на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Крім того, згідно правової позиції, викладеної у постанові КЦС ВС від 18.03.2020 у справі № 460/2545/17 якщо право, за захистом якого звернувся позивач, не порушено, то і підстав для відшкодування моральної шкоди (похідна вимога) немає.

Отже, приходячи до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає за необхідне відмовити й у задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди, які є похідними та тісно взаємопов`язані з вимогами про відшкодування майнової шкоди.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10-13, 141, 259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Головуючий: