Номер провадження 2/754/3994/21
Справа №754/5045/21
РІШЕННЯ

Іменем України

30 листопада 2021 року Деснянський районний суд міста Києва

у складі головуючого судді Гринчак О.І.

за участю: секретаря судових засідань Чехун Ю.В.

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасія Петрівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасія Петрівна, в якій просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що двоюрідний брат позивачки ОСОБА_3 помер раптово у 43 роки, він був молодим і працездатним чоловіком, заповітів не складав, хворів на туберкульоз та періодично лікувався. Проживав він один, дружини та дітей не мав, в однокімнатній квартирі, що придбав особисто 25.04.2019 - квартира АДРЕСА_1 . Будь-якої допомоги родичів не потребував. Спілкувався за необхідністю, про перебування у лікарні не повідомляв. Останнім часом частіше допустимого вживав алкоголь, що спілкування з друзями підсилювало, а з родичами зводило до привітань. З 2015 року позивачка працювала на посаді директора ТОВ «Євроагроснаб». Робота була пов`язана з численними відрядженнями, що підтверджується наказами підприємства, що об`єктивно залишало обмаль часу для зустрічі та спілкування з братом. Останній раз позивачка спілкувалася з братом на початку квітня 2020 року телефоном, обговорювали карантин та необхідність ізоляції. З березня 2020 року по даний час позивачка допомагала своєму дядькові ОСОБА_4 , якому на той час виповнився 81 рік, та його дружині ОСОБА_5 78 років, яка є інвалідом 1 групи і самостійно не пересувається. 31.08.2020 близько 14.00 год. позивачка приїздила до ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_2 , та брата дома не застала. Телефон був поза зоною досяжності, а згодом приходили смс-повідомлення про наявність абонента на зв`язку.Почекавши деякий час виходу брата на зв`язок і не дочекавшись, 09.01.2021 ОСОБА_1 звернулась до поліції з заявою про розшук ОСОБА_3 . Постановою слідчого CB Деснянського УП ГУНП у місті Києві від 15.02.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні закрито та встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначено, що про смерть хворого повідомлено родича ОСОБА_6 . Проте родичів на ім"я ОСОБА_6 в родині позивачки та померлого немає. Після отримання інформації встановили, що ОСОБА_6 - друг померлого, який заволодів його телефоном, періодично включав і виключав його, а в цей час здає в оренду квартиру померлого. Інші спадкоємці, крім позивачки ОСОБА_7 , відсутні. На заяву позивача від 19 лютого 2021 року про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , листом від 19 лютого 2021 року вих. № 21/01-16 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П. позивачці було повідомлено про пропущення нею встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 05 квітня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, підготовче засідання призначено на 12.05.2021, а також задоволено клопотання позивача та витребувано від Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином засвідчену копію свідоцтва (довідку) про реєстрацію смерті ОСОБА_3 (дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 , дата реєстрації 14.04.2020 , вік 43 роки).

19.04.2021 від Київського міського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), на виконання ухвали суду від 05.04.2021, надано копію актового запису про смерть ОСОБА_3 .

Підготовче засідання 12.05.2021 відкладено на 15.06.2021 у зв`язку з неявкою відповідача та третьої особи.

01.06.2021 від третьої особи надійшов лист, в якому вона просить суд розглядати справу за її відсутності.

У підготовче засідання 15.06.2021 представник позивача з`явився, заявив клопотання про витребування доказів. Інші учасники справи не з`явились. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 15.06.2021 задоволено клопотання представника позивача та витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасії Петрівни належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи, відкритої щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відкладено розгляд справи на 31.08.2021.

17.07.2021 від третьої особи надійшов лист, на виконання вимог ухвали суду від 15.06.2021, в якому вказано, що спадкова справа щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 нею не заводилась.

19.07.2021 на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив, в якому він вказує, що позивачем до позовної заяви не надано доказів щодо звернення до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та в матеріалах справи не міститься постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій. У зв`язку з викладеним просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно з чинним законодавством, звільнити відповідача від відшкодування судових витрат та слухати справу за відсутності представника відповідача.

У підготовче засідання 31.08.2021 представник позивача з`явився.Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 31.08.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19.10.2021.

10.09.2021 від третьої особи надійшов лист, в якому вона просить суд розглядати справу за її відсутності.

18.10.2021 представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Судове засідання 19.10.2021 відкладено на 30.11.2021 у зв`язку з неявкою сторін та за клопотанням представника позивача.

У судове засідання 30.11.2021 позивач та представник позивача з`явилися, підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити. Представник відповідача та третя особа у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлялись належним чином.

Заслухавши позивача та представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , що підтверджується:

- витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 1 від 19.02.2021 ОСОБА_3 , в якому батьками вказані - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № від 16.02.2021, згідно з яким підтверджено дошлюбне прізвище ОСОБА_9 у ОСОБА_9 ;

- витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 9 від 16.02.2021 ОСОБА_9 , в якому батьками вказані ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ;

- витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження № 6 від 30.01.2021 ОСОБА_14 , в якому батьками вказані ОСОБА_12 та ОСОБА_13 ;

- свідоцтвом про народження ОСОБА_1 від 06.11.1974, в якому вказані батьками ОСОБА_14 та ОСОБА_16 .

Відповідно до копії актового запису № 6256 від 14.04.2020 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, ІНФОРМАЦІЯ_2 відкрилась спадщина померлого ОСОБА_3 , а позивач є спадкоємцем за законом, оскільки є двоюрідною сестрою спадкодавця.

Відповідно до Витягів зі Спадкового реєстру № 63629599 від 19.02.2021 та № 63629689 від 19.02.2021 заповіту ОСОБА_3 не залишив, спадкові справи не відкривались.

Відповідно до п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 від 01.03.2013 на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (зокрема, постанова Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18).

З матеріалів справи вбачається, що позивач з 05.10.2015 по 21.09.2020 працювала на посаді директора ТОВ "ЄВРОАГРОСНАБ".

Як вказує позивач, її робота була пов`язана з численними відрядженнями, що підтверджується наказами підприємства (а.с. 21-23), що об`єктивно залишало обмаль часу для зустрічі та спілкування з братом. Останній раз позивачка спілкувалася з братом на початку квітня 2020 року телефоном, обговорювали карантин та необхідність ізоляції.

09.01.2021 ОСОБА_1 звернулась до поліції з заявою про розшук ОСОБА_3 .

Постановою слідчого CB Деснянського УП ГУНП у місті Києві від 15.02.2021 досудове розслідування у кримінальному провадженні закрито. Вказана постанова мотивована тим, що на запит поліції надано довідку № 345 від КМКЛ ШМД про те, що: «Хворий ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , номер стаціонарної картки № 5968 , перебував на стаціонарному лікуванні у відділенні інтенсивної терапії та у відділенні токсикології з 02.04.2020. Помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Хворий був доставлений з діагнозом шлунково-кишечна кровотеча. При огляді та ендоскопічному обстеженні вищевказаний діагноз знято. Згідно з біологічними, інструментальними методами обстеження, встановлено діагноз - хронічний гепатит з переходом в цироз, вторинна анемія, двобічна бронхопневмонія. Причина смерті - Гостра серцево-судинна недостатність, печінково-ниркова недостатність (відповідно до історії хвороби). Родичам повідомлено про смерть хворого ІНФОРМАЦІЯ_2 о 17 годині 40 хвилин. Номер телефону, згідно з історією хвороби № 5968 родичів - , , на ім`я ОСОБА_6 ».

У позовній заяві позивач зазначає, що родичів на ім`я ОСОБА_6 в родині позивачки та померлого не має. Після отримання інформації позивачкою встановлено, що ОСОБА_6 - друг померлого, який заволодів його телефоном, періодично включав і виключав його, а в цей час здавав в оренду квартиру померлого.

19 лютого 2021 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П. про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 .

Листом від 19 лютого 2021 року вих. № 21/01-16 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніщенко А.П. позивачці було повідомлено про пропущення нею, встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для прийняття спадщини, а саме: не подано своєчасно заяву про прийняття спадщини, яка передбачена ст. 1269 ЦК України, а також не пред`явлені докази про постійне проживання разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини за однією адресою, які необхідні згідно зі ст. 1268 ЦК України, тому на підставі викладеного запропоновано для реалізації ст. 1272 ЦК України звернутися до суду.

Згідно з положеннями статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За умовами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно зі статтею 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до приписів частини першої статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначила про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, її робота була пов`язана з відрядженнями, тому вона не часто спілкувалася з братом. Також вона допомагала у цей період своєму дядькові ОСОБА_4 , якому виповнився 81 рік, та його дружині ОСОБА_5 78 років, яка є інвалідом 1 групи і самостійно не пересувалася. Позивач не знала про смерть брата, та почекавши деякий час виходу брата на зв`язок і не дочекавшись, 09.01.2021 звернулась до поліції з заявою про розшук ОСОБА_3 , що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 0000056. Таким чином, позивач дізналась про смерть ОСОБА_3 з постанови слідчого CB Деснянського УП ГУНП у місті Києві від 15.02.2021, якою досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000056 закрито.

Свідок ОСОБА_4 показав, що ОСОБА_3 зник за невідомих обставин, свідок з ОСОБА_1 почали його розшукувати за допомогою поліції і виявилося, що він помер. ОСОБА_4 з 2014 року хворіє, а в 2019 - 2020 роках хворів ще сильніше. Крім того, його дружина була паралізована, тому ОСОБА_1 допомагала їм.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Аналогічне за змістом роз`яснення міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно з якими вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/170, постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 11.11.2020 у справі № 750/262/20).

Отже, строки на подання заяви про прийняття спадщини не визнаються преклюзивними, можуть бути поновлені з дотриманням правил ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини і можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Оскільки спадкодавець, ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому шестимісячний строк для прийняття спадщини сплинув 13.10.2020. Позивач дізналась про відкриття спадщини в лютому 2021 року, звернулася до нотаріуса 19.02.2021, який листом від 19 лютого 2021 року вих. № 21/01-16 повідомив, щопозивачем пропущено шестимісячний строк.

Таким чином, пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини не є довготривалим.

З урахуванням досліджених доказів у справі, суд приходить до висновку, що наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, а саме те, що робота позивача була пов`язана з численними відрядженнями, позивач допомагала своєму дядькові похилого віку та його дружині, яка була особою з інвалідністю, а також те, що в позивача були причини вважати, що її брат живий, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини.

Тому, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову про визначення ОСОБА_1 додаткового строку у 2 (два) місяці з дня набрання рішення законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 89, 263-265, 268, 354, 355 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасія Петрівна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у 2 (два) місяці з дня набрання рішення законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 проживав за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - Київська міська рада, , місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ніщенко Анастасія Петрівна, місцезнаходження: м. Київ, Дарницький бульвар, 5 (літ. A), каб. 4.

Повний текст рішення складено 17.12.2021.

Суддя Деснянського районного

суду міста Києва Оксана ГРИНЧАК