провадження №2/279/1995/21
Справа № 279/5328/21
Р І Ш Е Н Н Я
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі :
головуючого судді Коваленко В.П.,
секретаря Комарової О.В.
розглянувши в м. Коростені матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ,-
В С Т А Н О В И В :
Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовомдо ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 . Зазначив, що звернувся до Коростенської районної державної нотаріальної контори щодо надання роз"яснення по оформленню спадкових прав, однак отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено строк звернення для прийняття спадщини.
Позивач в судове засідання не з`явився. Відповідач надав заяву , в якій позовні вимоги не визнав, в їх задоволенні просить відмовити. За таких обставин суд вважає за можливе розглядати дану справу на підставі наявних матеріалів, без фіксації технічними засобами.
Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ померла мати позивача ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 , а.с. 3).
Позивач ОСОБА_1 є рідним сином померлої ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про народження (а.с.4) .
Після смерті ОСОБА_3 за заявою відповідача ОСОБА_2 , який також є сином спадкодавиці, 21.09.2020 року заведено спадкову справу за номером у Спадковому реєстрі: 305/2020 (а.с. 11).
Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 , не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Посилається на обставини щодо поважності пропуску строку для прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що він проживає без реєстрації в спадковому будинку , а тому вважав , що прийняв спадщину .
Однак суд вважає, що юридична необізнаність в спадковому праві не є поважною причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
Згідно із загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270ЦК України).
Згідно з ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду Українивід 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач у якості обставини, яка перешкоджала йому своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, посилається на свою юридичну необізнаність.
Однак, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався цим правом на прийняття спадщини через відсутність іншої необхідної інформації, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 року №7 " Про судову практику у справах про спадкування" визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини: необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Таким чином, належних і допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини, а саме наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, що перешкоджали йому звернутися з відповідною заявою, суду не надано.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати покласти на позивача.
З урахуванням вищенаведеного, позовні вимоги задоволенню не підлягають.
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 263-265,268 ЦПК України,ст.ст.1270,1272 ЦК України суд,-
У Х В А Л И В:
В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області .
Суддя: В.П.Коваленко