ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року м. Херсон

єдиний унікальний номер справи: 954/645/21

номер провадження: 22-ц/819/2251/21

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді (судді-доповідача) Базіль Л.В.

суддів: Бездрабко В.О., Приходько Л.А.

секретар Дундич А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Херсоні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Ковтуна Вадима Васильовича, який діє від імені ОСОБА_1 на рішення Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05 жовтня 2021 року, ухвалене у складі судді Каневського В.О. зі складенням повного тексту судового рішення 06.10.2021 року в цивільній справі №954/645/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Виноградова Наталія Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , третьої особи приватного нотаріуса Виноградової Наталії Миколаївни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовна заява мотивована тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько, ОСОБА_3 , який на момент смерті був зареєстрований та проживав за адресою:

АДРЕСА_1 .

Після смерті батька відкрилась спадщина до складу якої входять усі права та обов`язки, що йому належали на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Про смерть батька позивач дізнався того ж дня, тобто 26.09.2018 року, однак на той час перебував за кордоном, де мав місце роботи та мав складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями в тому числі закордонними в межах країн Європейського Союзу.

Вказував, що його постійним місцем проживання є с. Зіньківці, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області, яке знаходиться на значній відстані від місця проживання батька, а тому не мав можливості з`являтись за адресою знаходження спадкового майна.

З об`єктивних причин, лише восени 2019 року він приїздив до нотаріальної контори, розташованої у смт. Нововоронцовка, Херсонської області, з метою подання заяви про прийняття спадщини, де ним було отримано перелік необхідних документів для про прийняття спадщини. Після чого він повернувся до місця свого постійного проживання, де почав збір необхідних документів.

Позивач вказував, що визначений законом шестимісячний строк на звернення із заявою про прийняття спадщини у даному випадку розпочинав обраховуватися з 27.09.2018 року і тривав по 26.03.2019 року, однак він з 09.08.2018 року по 31.12.2018 року знаходився за кордоном на території держави Польща на підставі трудової візи, та по закінченню строку її дії перебував на території країн Європейського союзу за короткими термінами на 3 місяці безвізового перебування. Прибув на Україну тільки 14.07.2019 року. До нотаріальної контори звернувся восени 2019 року.

У серпні 2020 року після закінчення карантинних обмежувальних заходів, прибув до нотаріуса Нововоронцовського району для подання заяви на прийняття спадщини, але нотаріусом йому було рекомендовано звернутись до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 просив встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 достатній для подання заяви про прийняття спадщини строком три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішенням Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05 жовтня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Виноградова Н.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, адвокат Ковтун В.В., діючи від імені ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невідповідність рішення суду нормам матеріального та процесуального права, фактичним обставинам справи просить його скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі вказує, що у рішенні суду інформація про хід розгляду справи є неправильною, викладеною таким чином, що не відповідає дійсності та судом порушено вимоги ст.2,ст.178,ст.181 ЦПК України, а саме суд не врахував та не дослідив інформацію вказану у позові про те, що восени 2019 року позивач приїздив до смт. Нововоронцовка, Херсонської області до нотаріальної контори з метою подання заяви на прийняття спадщини після смерті батька, де ним було отримано перелік необхідних для цього документів. При цьому вказує, що він не був обізнаний про те, що потрібно свідоцтво про народження, яке було раніше ним втрачено та потребувало відновлення. Стверджує, що не звернувся до нотаріуса у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а саме: велика відстань між місцем його постійного проживання і місцем знаходження спадкованого майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними.

Відповідач ОСОБА_2 своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В судовому засіданні представники позивача, адвокат Ковтун В.В., адвокат Глиновський В.В. підтримали доводи та вимоги апеляційної скарги, з підстав у ній викладених.

Представник відповідача, адвокат Березняк А.А. заперечував проти задоволення апеляційної скарги, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина.

Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 є синами ОСОБА_3 .

Спадкування у цій справі здійснюється за законом.

Спадкоємцем за законом першої черги, який прийняв спадщину, шляхом подання до приватного нотаріуса Бериславського районного нотаріального округу Херсонської області заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 є його син ОСОБА_2 , на підставі чого було заведено спадкову справу на майно спадкодавця.

07.07.2019 року приватним нотаріусом Бериславського районного нотаріального округу Херсонської області видано свідоцтво за №688 про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_2 , відповідно якого відповідач отримав у якості спадкового майна грошовий вклад з належними до нього відсотками у сумі 7333 грн. 97 коп.

Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 , як на поважні причини пропуску строку на прийняття спадщини посилався на складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі закордонними, велику відстань між місцем його постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна.

Доказів на підтвердження складних умов праці позивача матеріали справи не містять.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що наведені представником позивача причини, з якими ОСОБА_1 пов`язує пропуск встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті його батька, ОСОБА_3 , не є поважними, оскільки вони не пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які б перешкоджали йому вчинити такі дії.

Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції, оскільки він узгоджується з вимогами чинного законодавства та ґрунтується на матеріалах справи.

За загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Згідно із ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Із викладеного слідує, що законодавець покладає на спадкоємця, у разі його окремого проживання від спадкодавця у конкретно (абсолютно - визначений) строк, а саме шестимісячний термін, обов`язок звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Таким чином, законотворець передбачає, що саме спадкоємець має проявляти належну міру процесуальної поведінки, сумлінну заінтересованість з метою реалізацію власного права на прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.

Поряд з цим, законом передбачений виняток із загального правила, закріплений у ч.3 ст. 1272 ЦК України, яким регламентовано, що спадкоємець у разі пропуску строку, визначеного ч.1 ст. 1269 ЦК, наділений правом звернення до суду із позовом з вимогою визначення йому додаткового строку, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На законодавчому рівні не визначено конкретний (вичерпний) перелік обставин, які можуть слугувати правовими підставами для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, поважність причин пропуску такого строку носить оціночний характер, а тому правова оцінка таким обставинам надається судом у кожному випадку окремо, з урахуванням фактичних обставин справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 не заперечує факт обізнаності про смерть свого батька в день її настання, тобто ІНФОРМАЦІЯ_1 , наявність спадкового майна, а також про місце відкриття спадщини.

Перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини почався з 26.09.2018 року і закінчився 26.03.2019 року.

Судом встановлено, що 16.08.2018 року ОСОБА_1 виїхав з України до Польщі; 15.10.2018 року виїхав із Польщі до України; 20.10.2018 року заїхав з України до Польщі; 24.12.2018 року заїхав в Україну; 23.02.2019 року заїхав з України до Польщі; 05.07.2019 року заїхав в Польщу з України; 14.07.2019 року заїхав в Україну.

Встановивши, що позивач певний період часу в межах шестимісячного строку перебував на території України: з 15.10.2018 року до 20.10.2018 року; з 24.12.2018 року до 23.02.2019 року, враховуючи відсутність доказів на підтвердження того, що перебування позивача за кордоном було пов`язано з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього на вчинення дій по прийняттю спадщини у встановлений законом строк, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для визначення додаткового строку необхідного для подання позивачем заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті його батька, і апеляційний суд вважає такий висновок правильним та таким, що відповідає встановленим обставинам у цій справі та закону.

При цьому апеляційний суд зауважує, що відповідно до п.2.1, п.3.5 розділу II глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) заяви про прийняття спадщини. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа.

Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Отже позивач не був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори, або подати заяву про прийняття спадщини, звернувшись до консульської посадової особи консульської установи України в Польщі на підставі ст.38 Закону України «Про нотаріат».

Доказів того, що позивач перебував у трудовому відрядженні та мав складні умови праці матеріали справи не містять, не надано таких доказів і під час апеляційного перегляду справи, а тому саме по собі знаходження позивача за межами України не може вважатись поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд при розгляді 12 жовтня 2021 року справи №751/6270/19.

Не надано позивачем доказів і на підтвердження тієї обставини, що він мав істотні труднощі у підготовці (пошуку, виготовленні) документів, необхідних при зверненні із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса.

Суд першої інстанції, враховуючи вищенаведені норми матеріального права, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її правильного вирішення, дійшов правильного висновку про відсутність підстав, передбачених ст.1272 ЦК України для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, оскільки заявник не довів наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали йому своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому з огляду викладене, апеляційний суд приходить до висновку, що рішення Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05 жовтня 2021 року у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Повний текст постанови складено 13.12.2021 року.

Керуючись ст.ст.367,374,375,381-384 ЦПК України суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Ковтуна Вадима Васильовича, який діє від імені ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Нововоронцовського районного суду Херсонської області від 05 жовтня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий Л.В.Базіль

Судді: В.О.Бездрабко

Л.А.Приходько