Справа №345/382/21
Провадження № 2/345/296/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.02.2021 року м.Калуш

Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Якиміва Р.В.

з участю секретаря судового засідання Баран В.В.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В

Стислий виклад позицій сторін.

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на два місяці.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_3 , на випадок своєї смерті вона склала заповіт, яким заповіла, усе належне їй майно позивачці. Провівши обряд похорону, вона поїхала на роботу за місцем свого проживання в м. Львів. Через деякий час їй зателефонувала мати та повідомила про знайдений заповіт. Так як позивачка кожний день працювала на роботі, а інших претендентів на спадкування не було, то процес оформлення документів відкладалося. ІНФОРМАЦІЯ_2 позивачці виповнилося 45 років, у зв`язку з цим вона повинна була вклеїти фотографію в паспорт громадянина України. З цього приводу ОСОБА_1 звернулась в ЦНАП м. Львова, новий паспорт було видано 01.12.2020р., а довідку про реєстрацію місця проживання - 21.01.2021р. Після отримання цих документів, вона 22.01.2021р. звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено через пропущення терміну звернення для прийняття спадщини. Звернутись до нотаріуса ОСОБА_1 раніше не мала можливості, оскільки була зайнята на роботі, а через обмежувальні карантинні заходи у зв`язку із епідемією Covid-19, не змогла вчасно подати заяву. Просить суд вважати поважними вищевказані причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Сторони в підготовче судове засідання не з`явилися, однак звернулися з письмовими заявами, в яких просили справу розглядати без їх участі та ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, що відповідатиме їх інтересам. Представник позивачки позов підтримав, а відповідачка позов визнала повністю.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 01.02.2021р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін.

22 лютого 2020 року від сторін надійшли заяви, в яких кожен з них просив справу вирішувати без їх участі в підготовчому судовому засіданні.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Відповідачка правом подати відзив на позов не скористалася, однак подала заяву про визнання позову повністю та не заперечила проти його задоволення.

Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідача про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідачка позов визнала, визнання нею позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачкою та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Калуським міськрайонним відділом ДРАЦС Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), копія якого долучена до матеріалів справи, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Калуші Калуського району Івано-Франківської області (а.с.9).

На випадок своєї смерті ОСОБА_3 25 лютого 2003 року склала заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Калуського нотаріального округу Тихан О.М. за реєстром №Д-377, відповідно до якого заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося ОСОБА_1 (а.с.8).

У відповіді за вих. №11/01-16 від 22.01.2021 приватний нотаріус Калуського міського нотаріального округу Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Міністерства Юстиції України Курищук І.В. на звернення ОСОБА_1 повідомив, що вона пропустила шестимісячний термінал прийняття спадщини, а також відсутні спадкоємці, які прийняли спадщину у встановлений законом термін і могли б надати письмову згоду на подання позивачкою заяви про включення в коло спадкоємців (а.с.10).

На підтвердження того, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не відкривалася надано інформаційну довіку № 63264317 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), сформовану 22.01.2021 приватним нотаріусом Курищуком І.В. (а.с.11).

Таким чином, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини після смерті її баби.

Оцінка суду.

Вивчивши зміст заяв сторін, дослідивши письмові докази в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, прийнявши визнання позову відповідачкою, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи (ч. 1 ст. 1220 ЦК України).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як уже описувалося вище, згідно з Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №63264317 від 22.01.2021, сформованим нотаріусом Курищуком І.В., будь-які дані про померлу ОСОБА_3 у вказаному реєстрі відсутні.

Зазначена інформація свідчить про те, що до нотаріальної контори будь-які особи із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 не звертались та спадкова справа не заводилась.

Позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про оформлення спадкової справи з порушенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби, у зв`язку з чим отримала відмову у вчиненні вказаної нотаріальної дії.

Таким чином, ОСОБА_1 являється єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті баби ОСОБА_3 . Однак вона пропустила строк, встановлений законом для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними.

В судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини, на які посилається позивачка щодо поважності причин пропуску вказаного строку. Зокрема, позивачка після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 мала на меті успадкувати майно, однак через виготовлення паспорту України та встановленні карантинні обмеження на території України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», не змогла у встановлений законом шестимісячний термін подати заяву про прийняття спадщини.

Суд вважає наведені обставини поважними причинами пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця щодо вчинення цих дій.

Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 315/765/14-ц, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Суд приймає до уваги той факт, що позивачка не проживала з заповідачкою на момент її смерті, а також те, що вона є єдиним спадкоємцем за заповітом та онукою заповідачки.

Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, суд вважає, що ОСОБА_1 , як спадкоємець за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 , яка пропустила з поважної причини строк для прийняття спадщини, навела достатні підстави для визначення їй додаткового строку.

На переконання суду, двохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини, і тому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає до задоволення в повному обсязі.

На підстав вищевикладеного, ст.ст. 15, 1216, 1217, 1220, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 81, 141, 200, 206, 211, 247 ЦПК України та керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Івано-Франківського апеляційного суду. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , жителька АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителька АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий.

Суддя