ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 524/2518/20 Номер провадження 22-ц/814/2512/21Головуючий у 1-й інстанції Хіневич В.І. Доповідач ап. інст. Бутенко С. Б.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2021 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Бутенко С. Б.

Суддів Обідіної О. І., Прядкіної О. В.

за участю секретаря: Ракович Д. Г.

розглянув в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Єрмоленко Олександра Віталійовича

на ухвалу Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07 жовтня 2021 року у складі судді Хіневич В. І. в частині призначення експертизи

у об`єднаній цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

В провадженні Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області перебуває об`єднана цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя та за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07 жовтня 2021 року частково задоволено клопотання ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 та призначено у справі судово-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Шлапак Світлані Леонідівні (м. Кременчук, бульвар Пушкіна 15).

На вирішення судової експертизи поставлено питання ринкової вартості квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер: 27391929, виданого 29.09.2014.

Витрати на проведення експертизи покладено на ОСОБА_2 .

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

Не погодившись з даною ухвалою в частині призначення експертизи, представник ОСОБА_1 - адвокат Єрмоленко О. В. подав апеляційну скаргу та, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу районного суду в цій частині скасувати та відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення судово-технічної експертизи.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що ОСОБА_2 та її представником не було обґрунтовано підстави проведення експертизи, не дивлячись на те, що в матеріалах справи наявні експертні звіти по ринковій вартості спірної квартири.

Зазначає також, що в квартирі проживає та зареєстрований батько ОСОБА_1 - ОСОБА_4 , який є особою похилого віку та лежачим хворим, в зв`язку з чим потребує постійного стороннього догляду, а тому присутність в квартирі експерта ОСОБА_5 під час пандемії COVID-19 ставить під загрозу його життя та здоров`я.

Вважає, що проведення судово-технічної експертизи в даному спорі є необґрунтованим, не підтвердженим відповідними фактичними обставинами і лише затягне розгляд справи на невизначений період.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив.

Колегія суддів Полтавського апеляційного суду, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали справи, дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

За правилами частин першої, другої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 374, статті 375 ЦПК України, за результатами розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що 28.04.2020 ОСОБА_1 звернувся до Автозаводського районного суду м. Кременчука з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

03 вересня 2020 року ОСОБА_2 подала зустрічний позов до ОСОБА_1 про розподіл майна подружжя, в якому просила суд визнати об`єктом права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 та 29/50 частин адміністративно-побутового приміщення № 44, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , поділити вказане майно, визнавши за нею право власності на квартиру та зареєструвати право власності у реєстрі майна, а у власності ОСОБА_1 залишити 29/50 частин адміністративно-побутового приміщення, стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію вартості його частки у спільному сумісному майні та судові витрати.

22 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, в якому просив суд визнати об`єктами права спільної сумісної власності подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 29/50 частин адміністративно-побутового приміщення № 44, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 та 1/3 частину квартири АДРЕСА_2 ; припинити право власності ОСОБА_1 на 29/50 частин адміністративно-побутового приміщення № 44, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 ; визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності по 29/100 частин (за кожним) на адміністративно-побутове приміщення АДРЕСА_3 ; припинити право власності ОСОБА_2 на 1/2 частину квартири АДРЕСА_4 ; визнати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 право власності по 1/6 частки (за кожним) на вказану вище квартиру, а також стягнути з ОСОБА_2 на його користь судові витрати.

Ухвалами Автозаводського районного суду м. Кременчука від 03.09.2020 та від 20.01.2021 вказані позови об`єднано в одне провадження, а ухвалою від 08.02.2021 справу за об`єднаним провадженням передано до Крюківського районного суду м. Кременчука за підсудністю.

06 жовтня 2021 року представник ОСОБА_2 - адвокат Циганкова І. І. направила до суду клопотання про призначення у справі судово-технічної експертизи ринкової вартості квартири АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 , виданого 29.09.2014, станом на час проведення експертизи. Проведення судово-технічної експертизи просила доручити експерту Шлапак С. Л.

Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для з`ясування обставин справи необхідні спеціальні знання у галузі іншій ніж право з метою встановлення ринкової вартості спірного нерухомого майна.

Колегія судів з висновками суду першої інстанції погоджується та не вбачає підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Згідно частин першої, другої статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз.

Відповідно до статей 1, 7 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб (частина перша статті 71 Закону).

Особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом (частина друга статті 9 Закону).

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 22 постанови від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Отже, вартість майна, що підлягає поділу, слід визначати виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Зі змісту заявлених сторонами позовних вимог вбачається, що предметом спору у справі є поділ в натурі спірного нерухомого майна із припиненням права на частку у спільному майні іншого з подружжя, що вимагає обов`язкового з`ясування вартості майна, оскільки за правилами статей 70, 71 СК України майно, яке належить подружжю на праві спільної сумісної власності, при його розподілі ділиться в рівних частках між ними, якщо шлюбним договором або домовленістю не визначено іншого

Беручи до уваги, що предметом доказування у справі є можливість здійснення поділу спірного нерухомого майна шляхом визнання права власності на окремі об`єкти нерухомості за кожним із подружжя за умови рівності вартості цього майна або за умови відступу від рівності часток у праві власності на майно з присудженням одному з подружжя грошової компенсації замість його частки, визначення вартості спірного об`єкту на час розгляду справи в суді має значення для правильного вирішення справи, тому призначення судово-технічної експертизи судом з метою встановлення такої вартості відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Посилання в апеляційній скарзі на звіт про вартість спірної квартири, оцінка якої проведена суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_6 26 березня 2020 року з терміном дії - 6 місяців з дати оцінки, тобто до 26 вересня 2021 року, не є підставою для відмови в проведенні судової експертизи, оскільки така оцінка була здійснена до виникнення спору між сторонами та на час розгляду справи в суді втратила свою дію, тому призначення експертизи судом відповідає вимогам статті 103 ЦПК України.

Як вбачається з Реєстру атестованих судових експертів Міністерства юстиції України, судовий експерт Шлапак С. Л., якій доручено проведення експертизи, вправі проводити інженерно-технічні експертизи, у тому числі оціночно-будівельну з визначення оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд, тобто поставлене судом питання входить до спеціальних знань експерта, тому доводи апеляційної скарги щодо необґрунтованості призначення судово-технічної експертизи, до складу яких відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) належить також і оціночно-будівельна експертиза, є безпідставними.

Інші доводи апеляційної скарги на підстави призначення судової експертизи не впливають та до уваги апеляційним судом не беруться.

З огляду на наведене колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив про призначення експертизи з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала суду - залишенню без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Єрмоленко Олександра Віталійовича - залишити без задоволення.

Ухвалу Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 07 жовтня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя С. Б. Бутенко

Судді О. І. Обідіна

О. В. Прядкіна