КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа 359/9015/15-ц Головуючий у І-й інстанції - Чирка С.С.
апеляційне провадження № 22-ц/824/9798/2021 Доповідач Заришняк Г.М
У Х В А Л А

15 червня 2021 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 356-357,359 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 березня 2021 року в цивільній справі за скаргою ОСОБА_1 про визнання дій головного державного виконавця Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Писька Юрія Вікторовича неправомірними та зобов`язання вчинення дій,-

Встановив:

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 березня 2021 року скаргу ОСОБА_1 - залишено без задоволення.

Не погодившись з такою ухвалою суду, 28 травня 2021 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій ставила питання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, посилаючись на те, що такий строк був пропущений через епідемію короновірусу, яка обмежує людину в доступі до правосуддя, в користуванні громадським транспортом, в спілкуванні з адвокатом, тощо.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Звертаючись із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, заявниця, як на поважність причини пропуску такого строку посилалась на епідемію короновірусу, яка обмежує людину в доступі до правосуддя, в користуванні громадським транспортом, в спілкуванні з адвокатом, тощо, не може бути поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, з такими доводами погодитись не можна, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що справа розглянута за участі представника заявника та суб`єкта оскарження, повний текст оскаржуваної ухвали отриманий апелянтом 12 квітня 2021 року, однак, незважаючи на те, що строк на апеляційне оскарження ухвали суду заявницею закінчувався 27 квітня 2021 року, апеляційну скаргу вона подала 28 травня 2021 року, тобто поза строком на апеляційне оскарження.

11 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу (COVID-19)» через спалах у світі коронавірусу з 12 березня до 03 квітня 2020 року в Україні було введено карантин, який продовжено відповідними постановами Кабінету Міністрів України.

Відповідно до п. 3 Прикінцевих положень ЦПК України (в редакції, яка набрала законної сили 17 липня 2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

В подальшому Кабінетом Міністрів України приймалися рішення щодо чергового послаблення карантинних обмежень і запроваджено модель адаптивного карантину за умови дотримання протиепідемічних заходів, зокрема, з 24 лютого по 30 квітня 2021 року.

Протоколом засідання Постійної комісії ТЕБ та НС №20 від 18 березня 2021 року було запроваджено із 20 березня 2021 року до 09 квітня 2021 року суворі карантинні обмеження у м. Києві.

Протоколом засідання Постійної комісії ТЕБ та НС від 14 квітня 2021 року №34 було продовжено суворі карантинні обмеження у м. Києві до 30 квітня 2021 року.

Поряд з цим, з апеляційною скаргою апелянт звернулась лише 28 травня 2021 року.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Саме по собі посилання представника скаржника на необхідність поновлення процесуального строку у зв`язку із запровадженням карантину є необґрунтованим, суперечить принципу добросовісного користування наданими законом процесуальними правами.

Суд звертає увагуна те, що під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строків на оскарження судового рішення, такі підстави.

Вказане узгоджується з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, оскільки в кожній справі національні суди мають перевіряти, чи виправдовують підстави для поновлення строків для оскарження втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності; див.: рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року; рішення у справі «Устименко проти України» (Ustimenkov. Ukraine), заява № 32053/13, п. 47, від 29 жовтня 2015 року).

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Поновлення процесуального строку зі спливом зазначеного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, може порушити принцип юридичної визначеності

(рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Зважаючи на наведені обставини та в цілому на ситуацію у країні, яка пов`язана із встановленням карантинних обмежень, колегія суддів вважає, що підстави для поновлення процесуального строку за вказаними скаржником обставинами відсутні.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, ОСОБА_1 необхідно подати до суду апеляційної інстанції клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 357 ЦПК України, суд, -

У х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 березня 2021 року залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 10 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк