Справа № 661/1159/20
Провадження № 2/661/26/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2021 року м. Нова Каховка

Новокаховського міського суду Херсонської області

Суддя Ведяшкіна Ю.В.

секретар судового засідання Бірючова О.В.

у цивільній справі №661/1159/20 за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Краснова Ірина Володимирівна до ОСОБА_2 , неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

У відкритому судовому засіданні брали участь:

представник позивача ОСОБА_5 ,

представник відповідачів ОСОБА_6 ,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Краснова І.В., звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_7 , після смерті якої відкрилась спадщина у виді 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 та житловий будинок АДРЕСА_2 . З метою оформлення зазначеної спадщини він звернувся до державного нотаріуса Новокаховської державної нотаріальної контори із заявою, проте отримав відмову, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини. Крім того, з листа державного нотаріуса вбачається, що після смерті його матері ОСОБА_7 заведено спадкову справу за заявою його брата ОСОБА_8 , який прийняв спадщину у встановленому законом порядку, проте не оформив її. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_8 помер. Так, ті підстави, що він є громадянином Російської Федерації та постійно проживає на її території, через проведення Україною антитерористичних операцій та зв`язаного з цим посилення порядку перетину кордону іноземцями, зокрема чоловіками громадянами РФ у віці від 16 до 60 років, що завадило йому прибути на похорон матері, з цих же підстав він тривалий час не мав наміру повертатись до України, виключенням стала смерть брата. Тобто, значна відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна слугували причиною пропущення ним шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка на його думку, є поважною, тому він з метою відновлення своїх прав на отримання спадщини, звернувся до суду із зазначеним позовом.

17 березня 2020 року ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження.

28 серпня 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити із зазначених у позові підстав.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, посилаючись на їх необґрунтованість, оскільки позивач ОСОБА_1 відмовився від прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_7 на користь свого брата ОСОБА_8 про що склав відповідну нотаріально посвідчену заяву.

Суд, заслухавши учасників цивільного процесу, свідка ОСОБА_9 , дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступних висновків.

Так, судом встановлено, що відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна №198108723 виданої 29 січня 2020 року вбачається, що ОСОБА_7 на праві приватної власності належить 1/2 частка квартири АДРЕСА_1 .

Згідно довідки №145 виданої 02 березня 2020 року КП «Каховським бюро технічної інвентаризації», як зазначено російською мовою « ОСОБА_10 » на праві приватної власності належить житловий будинок АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_7 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, серія НОМЕР_1 , виданого 28 січня 2020 року Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.

Синами ОСОБА_7 є ОСОБА_1 та ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження, серія НОМЕР_2 , виданого повторно 28 січня 2020 року Другим Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №9 виданого 22 квітня 2020 року Новокаховським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) відповідно.

Згідно копії спадкової справи №135/19 до майна ОСОБА_7 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , з заявою про прийняття спадщини звернувся син померлої ОСОБА_8 . Свідоцтва про право на спадщину не видавалось. ОСОБА_1 листом №47/02-14 від 30 січня 2020 року відмовлено у видачі такого свідоцтва, оскільки він пропустив строк для прийняття спадщини, та рекомендовано звернутись до суду.

В судовому засіданні представник відповідачів надала копію нотаріально посвідченої заяви позивача ОСОБА_1 , яку той передав ОСОБА_8 , а саме про відмову по всім підставам спадкування від належної йому долі на спадщину, що залишилась після смерті ОСОБА_7 на користь її сина ОСОБА_8 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_8 , що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № від 22 квітня 2020 року, після смерті якого залишилось спадкове майно та за заявами ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_3 заведено спадкову справу №36/20.

Свідок ОСОБА_9 у судовому засіданні зазначив, що після смерті ОСОБА_7 позивач не міг приїхати, тому домовився зі своїм братом ОСОБА_8 , що той приймає спадщину самостійно, а потім вони розподілять спадкове майно, залишивши позивачу квартиру батьків.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1272 якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 серпня 219 року справа № 461/7392/16-ц.

Частиною першою ст. 1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови та інше.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена пунктом 3 глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок).

Пунктом 3.5 глави 10 Розділу ІІ Порядку передбачено, що якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Пунктом 3.11.3 Положення про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, позивач не був позбавлений можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до посольства України в Російській Федерації, яке виконує консульські функції або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку, що передбачено пунктом 3.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 , тобто доказів, які б свідчили про перешкоди для подання такої заяви, позивачем не надано, тим більше що у матеріалах справи наявна нотаріально посвідчена заява позивача про відмову від прийняття спадщини.

Отже, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини, враховуючи, що позивачем жодними доказами не доведено існування об`єктивних, непереборних та істотних труднощів у своєчасному прийнятті спадщини, тобто не доведено позовні вимоги у повному обсязі, а тому суд відмовляє в їх задоволенні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 81, 259, 263, 264, 265, 268 ч. 4, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Краснова Ірина Володимирівна до ОСОБА_2 , неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дні вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 19 лютого 2021 року.

Суддя Ю. В. Ведяшкіна