СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-з/759/224/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2021 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду міста Києва Сенько М.Ф., розглянувши заяву представника позивача - адвоката Ковеза Андрія Івановича про вжиття додаткових заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаінвест-Сервіс", ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, припинення право власності на спірну квартиру, визнання право власності на спірну квартиру

встановив:

Представник позивача-адвокат Ковеза А.І. звернувся до суду з заявою про вжиття додаткових заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаінвест-Сервіс", ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, припинення право власності ОСОБА_2 на спірну квартиру, визнати право власності на спірну квартиру за ОСОБА_1 шляхом:

-заборони ТОВ "Мегаінвест-Сервіс", ОСОБА_2 , а також будь-яким іншим особам, які діють від їх імені або за дорученням чи на підставі укладеного з ОСОБА_2 договору оренди чи будь-якого іншого правочину щодо права користування та/або проживання в квартирі АДРЕСА_1 , вчиняти будь які дії щодо проникнення та/або вселення в квартиру АДРЕСА_1 , укладати з будь-якими особами договори оренди чи будь-які інші правочини щодо права користування та/або проживання в квартирі АДРЕСА_1 .

Заява обгрунтована тим, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи неуможливити виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ст.150 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин;4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач, суті позовних вимог.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача-адвокат Ковеза А.І. звертався до суду з заявою про забезпечення позову.

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 30.06.2020 року заяву про забезпечення позову задоволено, накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , до набуття чинності по справі судового рішення.

Враховуючи вимоги ч.2 ст. 149, ч.3 ст. 150 ЦПК України, предмет позову та вимоги, викладені в заяві про забезпечення позову, з`ясувавши обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову та співмірність із заявленими позивачем вимогами, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про забезпечення позову, оскільки саме по собі накладення арешту на спірну квартиру повною мірою забезпечить виконання рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-153 ЦПК України, суд

постановив:

В задоволенні заяви представник позивача-адвоката Ковеза А.І. про вжиття додаткових заходів забезпечення позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", Товариства з обмеженою відповідальністю "Мегаінвест-Сервіс", ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу нерухомого майна недійсним, скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, припинення право власності на спірну квартиру, визнати право власності на спірну квартиру, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Сенько М.Ф.