СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-с/759/22/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року суддя Святошинського районного суду м.Києва Миколаєць І.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСББ «Авіатор-17»( м. Київ, вул. Ірпінська, 63а) заборгованості за житлово-комунальні послуги,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищезазначеною заявою. Просить поновити строки для подачі заяви про скасування судового наказу та скасувати судовий наказ виданий 23.10.2018 р. про стягнення з ОСОБА_2 боргу за житлово-комунальні послуги. Звернення зумовлене прийняттям заявницею спадщини після смерті її чоловіка - боржника за судовим наказом №759/16457/18. Як зазначає заявниця, розрахунок заборгованості проведений для видачі судового наказу не відповідає дійсності, сума боргу безпідставно завищена.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що заяву про скасування судового наказу слід залишити без розгляду, виходячи з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.160 ЦПК України, судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Щодо звернення ОСОБА_1 з заявою про скасування судового наказу.

Відповідно до свідоцтва про смерть від 02.10.2019 р. виданого Святошинським районним у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві з актовим записом № 1024, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Як вбачається з наданої заявником копії свідоцтва про шлюб, ОСОБА_1 дійсно була дружиною ОСОБА_3 і після його смерті прийняла спадщину, що випливає із постанови приватного нотаріуса Тарасової Ю.П. про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Таким чином, можна вважати, що заявник ОСОБА_1 окрім активів спадкодавця, прийняла також і його борги.

ОСОБА_1 для можливості розгляду заяви про скасування судового наказу просить поновити їй процесуальний строк на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу.

Відповідно до ч.1,2 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.3 ст. 127 ЦПК України, якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 23.10.2018 р. Святошинським районним судом м. Києва видано судовий наказ, яким стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСББ «Авіатор-17» заборгованості за житлово-комунальні послуги, інфляційні збитки, три відсотки річних та судовий збір ( справа №759/16457/18).

Копію наказу, копію заяви стягувача про видачу судового наказу та додані до неї документи було надіслано боржнику ОСОБА_2 , однак конверт із судовим наказом було повернуто за закінченням терміну зберігання.

Судом вбачається, що причина пропущеного строку ОСОБА_2 не є поважною, оскільки кожна особа самостійно несе ризики пов`язані з ігноруванням поштової кореспонденції, не отримання поштової кориспонденції зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони, щодо отримання кореспонденції.

Так, у Постанові КГС ВС від 12.03.2019 у справі № 910/9836/18 висловлена наступна позиція. Сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копії судових рішень за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням відповідачем, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на оскарження рішення суду, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою відповідача щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Ознайомившись із матеріалами цивільної справи пр. №2-н/759/463/18, ун. №759/16457/18) встановлено, що ОСОБА_2 , як боржником не подавалося заяви про поновлдення строку для скасування судового наказу.

Таким чином заявнику необхідно було довести, що строк для подачі заяви про скасування судового наказу був пропущений з поважних причин саме спадкодавцем ОСОБА_2 , що заявником не було доведено у зв`язку із чим підставдля поновлення процесуального строку для можливості розгляду заяви про скасування судового наказу не вбачається.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 126,127,170,258,260,261,353,354,355 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) про скасування судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСББ «Авіатор-17» заборгованості за житлово-комунальні послуги, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п"ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення сторін зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03.10.2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя: І.Ю. Миколаєць