ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/96/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" липня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Береговенко Н.Г.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

відповідач не з`явилася

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 поданої в інтересах ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом Державної іпотечної установи до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом Державної іпотечної установи до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

За результатами розгляду справи заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2020 позов Державної іпотечної установи задоволено. Стягнуто з ОСОБА_4 на користь Державної іпотечної установи три процента річних у розмірі 18 846 грн. 42 коп., інфляційні втрати у розмірі 52 418 грн. 05 коп., проценти за користування чужими коштами у розмірі 107 454 грн. 09 коп. та 2 680 грн. 27 коп. сплаченого судового збору.

05.05.2021 від представника ОСОБА_4 - ОСОБА_3 надійшла заява про перегляд заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2020 у вищезазначеній цивільній справі. Заява обгрунтована тим, що відповідач не отримувала судові повістки про виклик до суду, що свідчить про поважність її неявки в судове засідання та неможливість подати відзив разом з доказами на спростування вимог позову. Після отримання рішення суду, відповідач захворіла та лише після одужання уклала договір про надання правової допомоги. Представник ознайомився із матеріалами справи лише 28.04.2021 та 05.05.2021 була подана заява про перегляд заочного рішення. Вказала, що наведені підстави свідчать про поважність пропуску строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, а тому просила поновити такий строк, скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судовому засіданні представник відповідача - ОСОБА_2 заяву підтримала та просила її задовольнити.

Представник позивача - ОСОБА_1 заперечував проти задоволення заяви через її необґрунтованість та безпідставність.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що копія заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від 01.06.2020 була направлена на адресу відповідача 10.06.2020. Водночас матеріали справи не містять доказів про отримання ОСОБА_4 копії заочного рішення суду.

Представник ОСОБА_4 - ОСОБА_2 ознайомилася із матеріалами справи 28.04.2021.

За вимог ст. 284 Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону №2147-VIII від 03.10.2017 року, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість поновлення відповідачу ОСОБА_5 строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідно до ст.288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився у судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність трьох обставин: неявка відповідача у судове засідання і неповідомлення про причини неявки; не подача відзиву (заперечень за ЦПК України, що діяв до 15.12.17 р.) з поважних причин; наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто такі докази, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, про день та час розгляду даної справи на 18.02.2020 о 16.30 год. відповідач була повідомлена належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення рекомендованої кореспонденції (а.с. 57). Крім того, відповідач була належним чином повідомлена про день та час розгляду даної справи на 01.06.2020 на 16.00 год., про що свідчить її особистий підпис на розписці (а.с. 60). У призначені судові засідання відповідач не з`явилася без поважної причини та не повідомила суд про причини своїх неявок. У визначений в ухвалі строк відповідач відзив не подала.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч.4 ст.169, ч.1 ст. ст.224 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами неявки відповідача та/або його представника.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряджається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обґрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правовідносини сторін, які випливають із встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

Щодо третьої обов`язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, то відповідач не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.288 ЦПК України, а лише формально зазначає про те, що не погоджується із розрахунком заборгованості.

Суд не дає оцінку доказам, що долучені до заяви про перегляд заочного рішення, оскільки обставини на які посилається заявник не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для скасування заочного рішення. У зв`язку з викладеним, суд залишає заяву про перегляд заочного рішення, без задоволення.

Ухвалюючи про залишення без задоволення заяви про перегляд заочного рішення, суд у відповідності до ч. 4 ст. 287 ЦПК України вважає за необхідне роз`яснити відповідачу право на подання апеляційної скарги на заочне рішення суду у загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284-288, 353 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_4 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву представника ОСОБА_3 поданої в інтересах ОСОБА_4 про перегляд заочного рішення від 01.06.2020 у цивільній справі 753/11520/19 за позовом Державної іпотечної установи до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дати постановлення цієї ухвали.

СУДДЯ МИЦИК Ю.С.