Справа № 362/7393/19
Провадження № 2/362/387/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 червня 2021 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді - Л.М.Кравченко,
за участі секретарів - М.В.Чорної, Н.М.Яренко,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про розірвання договору та стягнення коштів,-
В грудні 2019 р. ОСОБА_1 (надалі- позивач, Замовник) звернувся до суду з вказаним позовом до ФОП ОСОБА_2 (надалі-відповідач, Виконавець), мотивуючи свої вимоги тим, що 18.05.2019 р. між ним та відповідачем укладено договір № 18/05, за умовами якого виконавець має виконати погодженні ремонтні роботи в строк до 18.08.2019 р.
Позивач в судове засідання не з`явився, судом повідомлений належно. Подав до суду заяву про можливість розгляду справи у його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в тому числі і через представника, своїм процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву не скористався, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
На підставі ст. 280 ЦПК України, враховуючи думку позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
В силу вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
18.05.2019 р. між ОСОБА_1 як Замовником та ФОП ОСОБА_2 як Виконавцем, укладено договір № 18/05 (надалі-Договір), згідно з умовами якого останній зобов`язався в строк до 18.08.2019 р. виконати якісно ремонтні роботи на Об`єкті замовника (п. 2.1.1), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , а замовник зобов`язався надати приміщення для зберігання матеріалів і обладнання; забезпечити підключення до електроенергії та водопостачання; забезпечити своєчасно матеріалами, що входять до кошторису; оплатити роботи.
Згідно п. 2.2.7 Договору, замовник зобов`язується своєчасно надавати кошти на чорнові матеріали та завчасно надавати чистові матеріали, у разі невиконання даних умов, строки зазначені п.п.2.1.1 будуть подовжені на той період часу, на який Замовник прострочив виконання своїх збов`язань, вказаних в даному пункті Договору.
Пунктом 3.3.1 Договору визначено, що сума передоплати за матеріали складає 00 грн. 00 коп.
При несвоєчасній поставці чистових матеріалів Замовник зобов`язується оплатити всі фактично виконані роботи протягом п`яти календарних днів після їх виконання. По факту поставки чистових матеріалів Виконавець зобов`язується приступити до роботи з їх облаштуванням у строк двох календарних днів з дати поставки чистових матеріалів Замовником, а Замовник оплачує ці роботи після ї виконання (п. 3.2).
Кошторис робіт зі змісту п. 6.1. Договору що є невід`ємною його частиною.
Заключне приймання виконаного комплексу робті на Об`єкті проводиться не пізніше 1- го робочого дня з моменту закінчення робіт та підтверджується Актом виконаних робіт, який підписується обома Сторонами (п. 4.1.)
У випадку виявлення недоробок, дефектів, згідно п. 4.2 Договору, що були допущені з вини Виконавця, що призвело до відповідної відмови Замовника підписувати Акт виконаних робіт, Сторони зобов`язані скласти та підписати Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання-передачі робіт.
У разі прострочення виконання робіт Виконавець зобов`язаний оплатити Замовнику неустойку у розмірі 0,1% від загальної вартості робіт по Договору за кожен день прострочення (п. 7.4.).
Згідно п. 10.1. Договір набирає чинності з моменту підписання його Сторонами та діє до повного виконання ними своїх зобов`язань.
Отже, зі змісту вказаних вище пунктів договору слідує, що відповідальність виконавця у разі невиконання ним до 18.08.2019 р. робіт настає у вигляді оплатити Замовнику неустойки у розмірі 0,1% від загальної вартості робіт по Договору за кожен день прострочення. У разі виявлення недоробок, дефектів, сторони зобов`язані скласти та підписати Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назначити новий строк приймання-передачі робіт.
Умови розірвання договору передбачені п.п. 9.1. та 9.2. Договору, за якими договір може бути розірваний в будь-який час по взаємній угоді сторін, в якій визначаються майнові вимоги сторін та розрахунки за ними. Договір може бути розірваний однією з Сторін при невиконанні або неналежному виконанні іншою Стороною зобов`язань за цим Договором, за умови попереднього повідомлення протилежної сторони Договору не пізніше як за 15 календарних днів до Дати розірвання Договору.
08.11.2019 р. позивачем на адресу Відповідача направлено Претензію в якій повідомлено Виконавця про намір розірвати Договір з підстав невиконання у строки умов Договору та неналежного виконання робіт (а.с. 57-58).
25.11.2019 р. висновком № 823/11-2019 судового експерта ТОВ «Судово-експертний альянс» Свістунова І.С. (надалі - Висновок) за результатами проведення будівельно-технічного дослідження підтверджено невідповідність вимогами будівельних норм виконання будівельно-монтажних робіт з оздоблення стелі (влаштування стелі із гіпсокартонних листиів та їх шпаклювання) та стін (шпаклювання стін та укосів) в житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Наданий позивачем висновок експерта № 823/11-2019 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 25.11.2019 р., через не попередження експерта про кримінальну відповідальність та відсутність посилання на те, що висновок виготовлено для суду, суд не сприймає як категоричний доказ та оцінює в сукупності з іншими доказами по справі, як це вимагають норми ЦПК України.
Акт з усунення дефектів, з повним переліком робіт, необхідних для такого усунення, та назнаення нового строку приймання-передачі робіт позивачем не надано, а тому суд вважає доведеним закінчення строку дії Договору 18.08.2019 р.
Проте з позовною заявою про розірвання договору позивач звернувся у грудні 2019 р., тобто після закінчення строку дії цього договору.
Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно зі ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Відповідно до ч. 1 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.
За змістом зазанченизх норм розірвано може бути лише чинний (такий, що діє на час звернення до суду з позовом та прийняття відповідного судового рішення) договір.
Відповідний висновок також міститься у постанові Верховного Суду від 07.08.2018 у справі №910/7981/17.
Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору, що прямо передбачено ч. 4 ст. 631 ЦК України. Проте поняття «строк дії договору» та «строк виконання зобов`язання» не є тотожними.
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно зі ст.ст. 598, 599 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом; припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом; зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).
Закінчення строку дії договору не є підставою для припинення визначених ним зобов`язань, оскільки згідно зі ст. 599 ЦК України, такою умовою є виконання, проведене належним чином. При цьому слід розрізняти припинення безпосередньо дії договору та припинення зобов`язань, визначених ним.
Навіть після припинення дії договору, невиконані стороною зобов`язання за ним залишаються чинними для такої сторони-боржника, і вказана обставина не звільняє останнього від виконання обов`язку протягом того часу, коли існує відповідне зобов`язання.
Згідно ч. 12 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», якщо після укладення договору стане очевидним, що роботи (послуги), зважаючи на їх ціну (вартість) та характеристики або інші обставини, явно не задовольнятимуть інтереси або вимоги споживача, виконавець зобов`язаний негайно повідомити про це споживача. Виконавець зобов`язаний таким же чином повідомити споживача, якщо вартість робіт (послуг) може істотно зрости, ніж можна було очікувати під час укладення договору.
Споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) без штрафних санкцій з боку виконавця у разі виникнення обставин, передбачених в абзацах першому та другому цієї частини.
Настання обставин, вказаних у частині дванадцятій статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» може встановити як виконавець, так про них може бути повідомлено споживачем. В іншому випадку можливість застосування вказаної норми прямо ставиться в залежність від волевиявлення виконавця, а не споживача, на захист прав якого направлена дія цієї норми права і Закону в цілому.
Враховуючи, що позивач направив виконавцю повідомлення про односторонню відмову від договору, таке право позивача на односторонню відмову від договору встановлено законом (частиною дванадцятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів»), договір відповідно до вимог частини третьої статті 651 ЦК України є розірваним з часу направлення такої відмови позивачем.
Враховуючи, що розірвати можна лише договір, який діє (строк/термін дії якого не закінчився), вимога позивача про розірвання договору № 18/05 від 18.05.2019 р. є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.
Позивачем як Замовником, доказів несвоєчасності виконання Виконавцем робіт, що передбачені Договором, суду не надано, а тому вимога про стягнення з виконавця пені за прострочення виконання робіт задоволенню не підлягає, оскільки застосування п. 7.4. Договору ним належно необґрунтовано.
Згідно статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно із частиною першою статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Статтею 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.
Положеннями частин першої та третьої статті 857 ЦК України підтверджено обов`язок підрядника виконати роботу відповідно до умов договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимог, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру.
Згідно із частинами першою та третьою статті 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків.
Положення статті 849 ЦК України встановлюють підстави для відмови замовника від договору підряду та відповідні правові наслідки такої відмови. При цьому, положення частин другої, третьої та четвертої статті 849 ЦК України містять самостійні підстави відмови замовника від договору підряду та, відповідно, різні правові наслідки таких дій.
Частина третя статті 849 ЦК України надає право замовнику, у разі якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, призначити підрядникові строк для усунення недоліків. І лише в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Доказування очевидності невиконання належним чином роботи за підрядним договором покладається на замовника.
Частиною четвертою статті 849 ЦК України замовнику надано право відмовитися в односторонньому порядку від договору у будь-який час до закінчення роботи, з можливістю виплати замовником підряднику плати за виконану роботу з відшкодуванням збитків підряднику, і визначене цією нормою право не може бути обмежене.
Аналогічні положення містяться і в частинах першій-п`ятій статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», якою, зокрема, передбачено, що споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася.
Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця.
У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором.
За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.
Під час розгляду справи Позивачем не було надано доказів складання ним актів фактично виконаних робіт та приймання робіт після закінчення кожного етапу ремонтних робіт, окрім акту виконаних робіт згідно 1- го етапу за договором, а також надання або направлення їх у разі відмови у отриманні.
Разом з цим, позивачем надавалися відповідачу грошові кошти на виконання ремонтних робіт, не дивлячись на недотримання відповідачем умов договору про складання актів виконаних робіт.
Таким чином, розмір фактично оплаченої та доведеної позивачем вартості проведених відповідачем робіт складає 140680 грн. з 187500 грн. заявлених позивачем.
Судом встановлено відстуність розбіжностей в переліку та обсягу будівельно-монтажних робіт, які фактично виконані в житловому будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та роботами, які зазначені в акті виконаних робіт до договору від 18.05.2019 р. № 18/05 укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , окрім фактично не виконаної роботи по монтажу натяжкої стелі загальною вартістю 1392,00 грн.
Зміст надісланих 08.11.2019 р. зауважень на адресу виконавця не містить вказівки на недоліки ремонтних робіт та необхідність їх усунення.
Вирішуючи спір про стягнення з відповідача 187500 грн. сплачених за виконання робіт згідно кошторису за договором, суд виходить з положень ст. 858 ЦК України, зміст яких викладено вище.
Позивачем суду не надано доказів, що проведені виконавцем всі ремонтні роботи, які визначені кошторисом, виконані з іншими істотними недоліками, окрім будівельно-монтажних робіт з оздоблення стелі (влаштування стелі із гіпсокартонних листиів та їх шпаклювання) та стін (шпаклювання стін та укосів).
Позивачем не надано доказів, що виконання відповідачем робіт, окрім будівельно-монтажних робіт з оздоблення стелі (влаштування стелі із гіпсокартонних листиів та їх шпаклювання) та стін (шпаклювання стін та укосів), потребують усунення недоліків, або їх необхідно виконати заново і у зв`язку із цим позивач поніс відповідні витрати, відшкодування яких передбачено зазначеною нормою.
При цьому, як вбачається з висновку, усунення виявлених недоліків є технічно можливим за умови усунення виявлених дефектів підготовчих робіт, проведення демонтажних роюіт, повторного шпаклювання стін.
За таких обставин та враховуючи положення ст. 858 ЦПК України, суд вважає, що зазначені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню в розмірі 1392,00 грн. фактично невиконаної роботи по монтажу натяжної стелі.
Позивачем вимоги про стягнення з відповідача збитків, завданих неякісними роботами за договором, не заявлялося, як і вимоги про стягнення вартості робіт, що є необхідними для усунення недоліків в роботі.
Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 2 статті 78 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Так, позивачем не було надано доказів понесених витрат на придбання матеріалів для проведення будівельно-монтажних робіт з оздоблення стелі (влаштування стелі із гіпсокартонних листів та їх шпаклювання) та стін (шпаклювання стін та укосів) в розмірі 147008,38 грн., оскільки надані ним документи не є первинною документацією, яка фіксує факти здійснення господарських операцій.
Крім того, суд звертає увагу на ту обставину, що вартість договору сторони визначили у 250000грн., позивачем сплачено 140680 грн.; відповідач виконав всі роботи, передбачені Договором та кошторисом, окрім монтажу натяжкої стелі загальною вартістю 1392,00 грн., тобто на загальну суму 248608 грн.
Розрахунок витрат, які фактично були понесені і на відшкодування яких позивач має право згідно погодженого з позивачем кошторису у зв`язку із розірванням договору ним не надано, а за відсутності відповідного експертного висновку суд позбавлений можливості самостійно здійснити такий розрахунок.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задовлення позову та стягнення з виконавця 1392,00 грн. вартості монтажу натяжної стелі, невиконання робіт з якої доведена належними та допустимими доказами. В решті заявлених вимог позов до задоволення не підлягає.
Керуючись ст.ст. 15, 16, 20, 610, 611, 901, 903 ЦК України, ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 141, 247, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнитии частково.
Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1392,00 грн. фактично невиконаної роботи по монтажу натяжної стелі.
Стягнути з фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь держави 768,40 грн. судового збору.
В іншій частині позову - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Суддя Л.М.Кравченко