Провадження № 2-о/752/393/21
У Х В А Л А

Іменем України

27.10.2021 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Ольшевська І.О., за участю присяжних Цудзинович Т.І., Якимчука В.М., за участю секретаря судового засідання Петріченка І.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Голосіївської районної державної адміністрації у м. Києві про визнання особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва із заявою, за якою просить суд визнати ОСОБА_2 , уродженку міста Києва, ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зареєстрована та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , недієздатною та встановити опіку над ОСОБА_2 , призначити опікуном ОСОБА_1 .

Ухвалою від 09.06.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні на 11.10.2021р.

У судове засідання 11.10.2021р. заявник та орган опіки та піклування не з`явились, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. З огляду на неявку учасників справи її розгляд було відкладено на 27.10.2021р.

27.10.2021р. заявник повторно не з`явився в засідання.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 , її матеріали, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 3 ст. 296 ЦПК України передбачено, що заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

За нормами Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ст. 3 СК України).

Статтею 9 Сімейного кодексу України встановлено коло осіб - подружжя, батьки, дитини, батьки і діти, інші члени сім`ї та родичі, сімейні відносини між якими регулюються Сімейним кодексом України.

Згідно з абз. 5 п. 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 03.06.1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у

безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий правовий висновок висловлено Верховним Судом в постановах від 31.03.2020 року у справі № 205/4245/17, від 23.04.2020 року у справі №686/8440/16-ц.

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог Цивільного кодексу України, Сімейного кодексу України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Заявником ОСОБА_1 до заяви не надано жодного належного доказу, який би свідчив про те, що він входить у коло осіб, які за частиною 3 ст. 296 ЦПК України можуть звертатися про визнання фізичної особи недієздатною. У судові засідання заявник також не з`являється, а тому суд позбавлений можливості встановити, чи є заявник членом сім`ї або близьким родичем особи, щодо якої заявлено про визнання її недієздатною.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи

Таким чином, подану позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 352, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Орган опіки та піклування Голосіївської районної державної адміністрації у м. Києві про визнання особи недієздатною, встановлення опіки і призначення опікуна залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

3. Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали.

Суддя І.О. Ольшевська

Присяжні Т.І. Цудзинович

В.М. Якимчук