Справа № 760/3016/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Калініченко О.Б.

при секретарі Машевській О.Ю.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах представником - адвокатом Дударчуком Віталієм Вікторовичем, про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсними, скасування державної реєстрації права власності, -

В С Т А Н О В И В:

04.02.2021 до суду надійшов позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус КМНО Буглак О.Г., у якому позивач просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 та скасувати державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 09.02.2021 року позовну заяву залишено без руху. 15.02.2021 року позивачем подана заява про усунення недоліків.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 19.02.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі.

Разом з позовною заявою представником позивача подана заява про забезпечення позову, відповідно до якої він просить накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1 та до набрання чинності рішенням суду у справі заборонити будь-яким особам у будь-який спосіб вчиняти будь-які дії щодо цієї квартири.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В обґрунтування заяви сторона заявника посилається на те, що, оскільки позивач володіє майновими правами на квартиру АДРЕСА_1 , оспорює реєстрацію права власності на цю квартиру за відповідачами та наявні обґрунтовані припущення, що до вирішення справи по суті квартира може бути відчужена на користь будь-якої іншої особи, адже аналогічні дії вже вчинялися, виникає необхідність застосувати захід забезпечення позову.

Факт того, що квартира вже змінила трьох власників за короткий проміжок часу, свідчить про наявність мотивів унеможливити законне оформлення права власності на квартиру позивачем.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до п. 4 постанови від 22.12.2006 року № 9 Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має право з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку з застосуванням відповідних заходів.

Крім того, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 21.11.2018 року (справа № 752/6255/18), що при зверненні до суду з заявою про забезпечення позову мають бути надані докази необхідності вжиття відповідних заходів забезпечення позову, а саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Так, судом встановлено, що за умовами договорів та додаткової угоди позивач отримала майнові права на квартиру АДРЕСА_1 , за які здійснила внесення коштів.

Відповідно до інформаційної довідки № 232995423 від 18.11.2020 року за відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, право власності на квартиру було зареєстровано на ОСОБА_4 , до якої позивачем пред`явлено позов.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17.12.2020 року було накладено арешт на квартиру, однак, не зважаючи на це, 19.12.2020 року за договором купівлі-продажу вона була відчужена на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується інформаційною довідкою № 242465519 від 30.01.2021 року.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Враховуючи предмет позову, викладені в заяві про забезпечення позову обставини та надані до позовної заяви докази, вбачається, що вимога про вжиття заходів забезпечення є обґрунтованою, так як невжиття заходів забезпечення позову може призвести до того, що у випадку задоволення позову для відновлення прав позивача, за захистом яких той звернувся до суду, необхідно буде докласти значних зусиль.

Ухвала суду щодо накладення арешту на майно за своєю суттю є обмеженням, встановленим для відповідачів, вільно розпоряджатися нерухомим майном.

З урахуванням цього суд приходить до висновку про забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру.

Суд при цьому також вважає, що зазначені в заяві заходи забезпечення позову в вигляді заборони вчинення дій щодо спірної квартири, повністю охоплюються накладенням арешту на квартиру, і забезпечить дотримання прав та інтересів сторін у справі.

Керуючись статтями 149-153, 157, 260, 353-355 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , подану в її інтересах представником - адвокатом Дударчуком Віталієм Вікторовичем, про забезпечення позову в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна, про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсними, скасування державної реєстрації права власності задовольнити.

Застосувати арешт майна шляхом заборони відчуження нерухомого майна, власниками якого є ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , а саме: квартиру АДРЕСА_1 .

Зазначити дані заявника (позивача): ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ).

Зазначити дані відповідачів:

- ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ).

- ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ).

Зазначити дані третьої особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна (м. Київ, вул. Саксаганського, 119, оф. 17).

Строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання - три роки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Суддя: