КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач- Ратнікова В.М.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 756/3164/20

20 грудня 2021 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Ратнікової В.М.

суддів - Борисової О.В.

- Ящук Т.І.

при секретарі - Верес Ю.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» адвоката Халимона Станіслава Володимировича на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року, ухвалене під головуванням судді Бабко В.В., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

05 березня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.03.2020 справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії передано до Деснянського районного суду міста Києва за підсудністю.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08.04.2020 відкрито провадження по справі.

07.10.2020 року позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, яка прийнята судом.

Свої вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що він є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: АДРЕСА_1. ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» 04.03.2020 не повідомивши його, вимкнуло електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою припинення електропостачання вказано акт порушення ПКЕЕ від 20.10.2016року. Вважає, що наданий відповідачем акт про порушення ПКЕЕ № 42893 від 20.10.2016 року та виданий на підставі цього акту протокол №48 від 11.01.2017 року не є належними та достатнімидоказами, у розумінні ЦПК України, що підтверджують факт порушення ним ПКЕЕ, а саме : самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, поза розрахунковими засобами обліку, без порушення схеми обліку. Вважає дії відповідача щодо відключення приміщення за адресою: АДРЕСА_1 від електроенергії незаконними, перевірка проводилась відповідачем з порушенням норм чинного законодавства, акт про порушення ПКЕЕ № 42893 від 20.10.2016року не є належним доказом, розрахунок проведений з порушенням та із застосуванням невірних коефіцієнтів, які б мали використовуватись. У зв`язку з зазначеним, просив суд визнати незаконними дії ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» усунути йому перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії задоволено.

Визнано незаконними дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Зобов`язано Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу.

Додатковим рішення Деснянського районного суду м.Києва від 07 грудня 2021 року стягнуто з Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські Електромережі" на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1681,60 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 27 січня 2021 року представник відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» адвокат Халимон Станіслав Володимирович подав апеляційну скаргу в якій просив рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що рішення суду першої інстанції постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Зазначає, що 20 жовтня 2016 року фахівцями ПРАТ «ДТЕК Київські електромережі» під час проведення перевірки електроустановок ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , виявили порушення Правил користування електричною енергією, про що було складено акт №42893, в якому зафіксовано наступний вид порушення «самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку.

11 січня 2017 року за участю представника споживача, у відповідності до вимог ПКЕЕ, відбулось засідання комісії, що супроводжувалось веденням протоколу № 48. Комісією було прийнято рішення про проведення нарахування заборгованості ОСОБА_1 згідно з пунктом 2.9. та за формулою 2.6 Методики. При розрахунку взято потужність - 24,38 кВТ, період нарахування з 29.12.2014 року по 20.10.2016 року.

Звертає увагу, що судом першої інстанції при винесені рішення про задоволення позову ОСОБА_1 та визнання дій відповідача щодо відключення споживача від електропостачання неправомірними, не було надано належної оцінки доводам відповідача про те, що акт про порушення № 42893 та рішення комісії з розгляду акту про порушення, оформлене протоколом № 48 від 11 січня 2017 року не були скасовані чи визнанні недійсними.

Вказує на те, що суд першої інстанції не врахував те, що відповідно до пп. 4.20, п.5.5.5. ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих правил та умов договору та не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Зазначає, що 16 квітня 2020 року, відповідно до наряду- заявки № 20, о 14 год. 20 хв. було подано напругу на електроустановку за адресою: АДРЕСА_1 , а також було здійснено пломбування засобів комерційного обліку, а тому судом першої інстанції безпідставно не було взято до уваги доводи представника відповідача про те, що момент ухвалення оскаржуваного рішення постачання електричної енергії позивачу було відновлено, а тому відсутній предмет спору в цій частині і провадження у справі в цій частині підлягало закриттю.

13 грудня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 Лічман Олександр Миколайович направив поштою відзив на апеляційну скаргу в якому просив апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Посилається на що сам акт про порушення та протокол відповідно до яких позивачу нараховані штрафні санкції не створює для позивача ніяких обов`язків щодо сплати нарахованої йому суми на користь відповідача, а є лише різновидом претензії, з якою позивач не погоджується, а тому вказані акт про порушення та протокол не є визначеними ПКЕЕ підставами для відключення споживача від електропостачання, а рішення суду, яким би було встановлено факт споживання ОСОБА_1 не облікованої електричної енергії не ухвалювалось. З огляду на зазначене, вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірного та обґрунтованого висновку про відсутність визначених п. 7.5 Правил ринку електричної енергії підстав для припинення постачання електричної енергії споживачу ОСОБА_1 і тому дії відповідача щодо відключення вказаного споживача від електропостачання є неправомірними.

В судовому засіданні представник відповідача Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" адвокат Кириллов Михайло Сергійович повністю підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лічман Олександр Миколайович проти доводів апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу- без задоволення.

Заслухавши доповідь судді Ратнікової В.М., пояснення учасників справи, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником нежилого приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 528,50 кв.м. на підставі договору купівлі-продажу від 24 січня 2005 року, право власності зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 04 лютого 2005 року. ( а.с. 22-25 т.1).

22 серпня 2005 року між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» та ОСОБА_1 було укладено договір про постачання електричної енергії № 80172.

Відповідно до пункту 1 зазначеного договору, постачальник електричної енергії постачає електричну енергію споживачу, а споживач оплачує постачальнику електричну енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатком до договору, що є невід`ємними частинами.

Згідно вимог п.2 , під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема, Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку. (а.с. 45-48)

20 жовтня 2016 року заступником начальника ВТА Воловенко К.П., інженером 1 категорії Корольовим О.В., провідним інженером ВТА Гаврилко А.С., інженером ВТА Нашляківським Л.Р. було складено акт про порушення № 42893.

Перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 порушив ст.ст. 26,27 Закону України «Про електроенергетику» п.п. 3.34, 6.40, 10.2. ПКЕЕ- здійснив самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем ПВСм 3*4 0 +1*4, приховано шляхом проколу живлячого кабелю самопроколюючими ізоляторами («горішками»). Врізка знаходиться в іншому від електрощитової приміщенні, для виявлення необхідно демонтувати частину підвісної стелі. (а.с. 44)

Відповідно до протоколу № 48 від 11.01.2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення № 42893 від 20.10.2016 року, комісією № 2 в складі: голова комісії - Кудаліна І.М. провідний юрисконсульт групи правового забезпечення електроенергетичної та транспортної діяльності відділу правового забезпечення структурних відокремлених підрозділів департаменту загально правової роботи дирекції правового забезпечення ПАТ «Київенерго»; та членів комісії: Скріпніков Г.В. провідний інженер групи аналітики та звітів відділу технічного аудиту департаменту технічного аудиту та енергобалансів СВП «Київські електричні мережі ПАТ «Київенерго»; ОСОБА_3 інженер групи розрахунків з юридичними споживачами відділу розрахунків з юридичними споживачами центру розрахунків департаменту продажу електричної енергії комерційної дирекції ПАТ «Київенерго»; Воловенко К.П. заступник начальника відділу технічного аудиту департаменту технічного аудиту та енергобалансів, за участі представника споживача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_4 було встановлено, що споживач ОСОБА_1 на об`єкті: ресторан « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 порушив ст.ст. 26,27 Закону України «Про електроенергетику» п. 3.34, 6.40, 10.2. ПКЕЕ, а саме: здійснив самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. Дата усунення порушення: 20.10.2016. За результатами розгляду акту комісією було прийнято рішення про нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ в сумі 361 634 грн. 26 коп. за період з 29.12.2014 року по 20.10.2016 року згідно з пунктом 2.9 та за формулою 2.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (а.с. 57).

01.01.2018 року між ОСОБА_1 та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 був укладений договір позики, за умовами якого позикодавець передає користувачу у безоплатне користування на строк, обумовлений договором, нежитлові приміщення, а саме частину приміщення загальною площею 250кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року відмовлено в позові ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа: ОСОБА_6 про скасування рішення, оформленого протоколом.

Постановою Київського апеляційного суду від 13 червня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , задоволено частково.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року скасовано.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі», третя особа ОСОБА_6 про скасування рішення, оформленого протоколом, закрито. (а.с. 40-43)

20.04.2019 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 (орендодавець) та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_7 ( орендар) було укладено договір оренди приміщення, за умовами якого, орендодавець передає, а орендар приймає у строкове платне користування приміщення, а саме частину приміщення пл. 250кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 .

18 лютого 2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» направило ОСОБА_1 попередження про припинення електропостачання № 80172015/02 (а.с. 34)

19 лютого 2020 року ОСОБА_1 у відповідь на попередження направив до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» лист, в якому зазначив, що направлена вимога є безпідставною, а заборгованість, яка нарахована ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», буде сплачена лише після ухвалення судового рішення про обгрунтованість такого нарахування заборгованості. (а.с. 35-36)

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та про зобов`язання Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу, суд першої інстанції посилався на те, що вказані позовні вимоги є законними та обґрунтованими.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичних та інших ресурсів через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму їх використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичних та інших ресурсів через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці зокрема є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Відповідно до п. 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби.

Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку

Відповідно до вимог абзацу шостого підпункту 5.1.1. пункту 5.1 ПРРЕЕ, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, оператор системи розподілу має право тимчасово припиняти розподіл (передачу) електричної енергії, обмежувати обсяг розподілу (передачі) електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках та порядку, передбачених цими Правилами та Кодексом систем розподілу, зокрема, у зв`язку із заборгованістю споживача за договором про користування електричною енергією та/або договором про постачання електричної енергії, які продовжують свою дію в частині регулювання відносин сторін щодо заборгованості (переплати) за цими договорами, нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії, тощо.

Згідно з абзацем чотирнадцять підпункту 5.1.1. пункту 5.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, оператор системи розподілу має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.

У п. 3.34 ПКЕЕ зазначено, що будь-які роботи, пов`язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом. Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються. Під час проведення вищезазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами. Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31-3.32 цих Правил.

Пунктом 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний серед іншого: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору;

Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п.п. 27 п. 10.2. споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до п. 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі, зокрема несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи).

З досліджених доказів достовірно встановлено, що 18.02.2020 року на адресу позивача відповідачем було направлено попередження про припинення електропостачання за адресою: АДРЕСА_1 . 19.02.2020 року позивач направив на адресу відповідача заперечення щодо таких дій відповідача, рішення суду щодо споживання споживачем ОСОБА_1 необлікованої електричної енергії за адресою : АДРЕСА_1 на користь оператора системи Приватного акціонерного товариства " ДТЕК Київські електромережі" не приймалось, а тому суд першої інстанції прийшов до законного та обгрунтованого висновку про відсутність визначених п. 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії» підстав для повного відключення споживача ОСОБА_1 від елетропостачання за адресою: АДРЕСА_1 , про визнання таких дій відповідача незаконними та відновлення порушеного права позивача шляхом зобов`язання відповідача Приватного акціонерного товариства " ДТЕК Київські електромережі" усунути перешкоди позивачу у користуванні приміщенням за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії за вказаною адресою.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції при винесені рішення про задоволення позову ОСОБА_1 та визнання дій відповідача щодо відключення споживача від електропостачання неправомірними, не було надано належної оцінки доводам відповідача про те, що акт про порушення № 42893 та рішення комісії з розгляду акту про порушення, оформлене протоколом № 48 від 11 січня 2017 року не були скасовані чи визнанні недійсними, правильності висновків суду першої інстанції не спростовують з огляду на те, що відповідно до вимог п. 7.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії», припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі, зокрема несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи).Тобто, обов`язковою умовою для вчинення оператором системи дій по відключенню споживача від електропостачання у разі несплати ним вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, є наявність саме рішення суду щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи, а не акту про порушення та рішення комісії з розгляду акту про порушення.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не врахував при ухваленні оскаржуваного рішення також вимоги пп. 4.20, п.5.5.5. ПКЕЕ, відповідно до яких споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору та не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, колегія суддів відхиляє, так як невиконання споживачем вказаних вимог ПКЕЕ щодо сплати заборгованості в добровільному порядку є підставою для звернення надавача послуг до суду з позовом про стягнення вказаної заборгованості, а відключення споживача від енергопостачання можливе з дотриманням вимог п. 7.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії».

Безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що 16 квітня 2020 року, відповідно до наряду- заявки № 20, о 14 год. 20 хв. було подано напругу на електроустановку за адресою: АДРЕСА_1 , а також було здійснено пломбування засобів комерційного обліку, а тому на момент ухвалення оскаржуваного рішення постачання електричної енергії позивачу було відновлено, предмет спору в цій частині відсутній і провадження у справі в цій частині підлягало закриттю, з огляду на те, що постачання електричної енергії споживачу було відновлено відповідачем у зв`язку з поданням позивачем позову про оскарження дій відповідача щодо відключення його від електропостачання та відкриття провадження у даній справі на період розгляду справи судом відповідно до вимог п.7.11 ПРРЕЕ, а судом першої інстанції зобов`язано Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» усунути ОСОБА_1 перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу з огляду на визнання незаконними дій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіривши в межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне залишити без задоволення апеляційну скаргу представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» адвоката Халимона Станіслава Володимировича, а рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року -залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» адвоката Халимона Станіслава Володимировича залишити без задоволення.

Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 21 грудня 2021 року.

Головуючий: Судді: