23.12.2021 Суддя Глібко О. В..
Провадження № 2-о/644/208/21
У Х В А Л А

іменем України

про повернення заяви

23 грудня 2021 року м. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Глібко О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , третя особа Виконавчий комітет Харківської міської ради в особі Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради як орган опіки та піклування про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В:

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою та просить визнати недієздатною громадянку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 05.11.2021 року заява залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 175, 177, 297 ЦПК України, а саме…

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Отже, звертаючись з заявою про визнання фізичної особи недієздатною, заявником необхідно вказати заінтересовану особу- Орган опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положеннями Закону України «Про судовий збір» визначено, що при подачі заяви окремого провадження оплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 грн.

Таким чином, заявниці необхідно сплатити судовий збір або зазначити підстави звільнення її від сплати судового збору.

У відповідності до вимог ч. 1ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я.

Статтею 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування. Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу.

Всупереч вищезазначеним вимогам закону заявником до заяви не додано доказів того, що вона зверталась з приводу цього питання до органу опіки та піклування.

Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Крім того, в прохальній частині заяви ОСОБА_1 не ставить питання щодо встановлення опіки та призначення опікуна.

Відповідно до ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Проте, до заяви не долучено жодного медичного документу, з підстав психічного захворювання ОСОБА_2 або перебування її на обліку в медичній установі.

З матеріалів справи вбачається, що заявниці була направлена 08 листопада 2021 року копія ухвали суду про залишення заяви без руху, про що свідчить рекомендований лист суду, який був направлений за адресою, вказаною у заяві. Поштове повідомлення було повернуто до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України», сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Заявниця ОСОБА_1 з часу подання заяви -03 листопада 2021 року не дізнавалася про стан судового провадження. Крім того, засобами зв`язку на номер телефону заявниці, вказаному в заяві, останній було повідомлено про необхідність отримати в суді копію ухвали від 05.11.2021 року про залишення заяви без руху.

Таким чином станом на 23 грудня 2021 року зазначені недоліки заяви не усунуті, а тому, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню заявниці.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, 260-261, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 , третя особа Виконавчий комітет Харківської міської ради в особі Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради як орган опіки та піклування про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна- визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити заявниці, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду.

Суддя: О.В. Глібко