УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року

м. Харків

справа № 638/15148/21

провадження № 2/638/6007/21

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Проданової М.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кулаковського Олександра Миколайовича про призначення комплексної трасологічної експертизи та товарознавчої експертизи, про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків,

у с т а н о в и в:

30 вересня 2021 року представник позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків.

20 жовтня 2021 року до суду надійшла відповідь від Головного Управління Державної міграційної служби України в Харківській області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 жовтня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України. Призначено судове засідання.

Представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Кулаковський О.М. подав до суду клопотання про призначення комплексної трасологічної експертизи та товарознавчої експертизи.

Клопотання обгрунтовано тим, що позивач, на його думку, безпідставно провела заміну деталей в автомобілі, що потягнуло додаткові матеріальні витрати.

20 грудня 2021 року представник позивачки ОСОБА_1 - адвокат Волошин А.В. подав до суду заяву, в якій просив провести судове засідання без його участі. Стосовно клопотання про витребування доказів покладався на розсуд суду. Проти вирішення клопотання про призначення експертизи заперечував, просив провести судове засідання за його відсутності, в задоволенні клопотання про призначення експертизи відмовити.

20 грудня 2021 року представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Кулаковський О.М. подав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання про витребування доказів та про призначення експертизи без участі представника відповідача та задовольнити їх в повному обсязі.

Відповідно до статті 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо та сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до частини першої статті 104 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду.

Проаналізувавши доводи клопотання, перевіривши матеріали справи, враховуючи, що відповідач не погодився з наданим позивачем висновком спеціаліста про вартість ремонтних робіт, необхідних для відновлення транспортного засобу, оскільки для перевірки зазначених обставин потрібні спеціальні знання, з метою повного та всебічного розгляду справи, оскільки обставини встановлені експертом при проведенні судової експертизи будуть мати суттєве значення для правильного, об`єктивного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання про призначення по справі комплексної судової трасологічної експертизи та товарознавчої експертизи, проведення якої доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса».

Крім того, представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Кулаковським О.М. подано клопотання про витребування доказів судом, в якому просить витребувати у ТДВ «СК «АЛЬФА-ГАРАНТ»: усі наявні кольорові фотознімки пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , які прошу надати у вигляді електронного документу формату (PDF) Portable Document Format (PDF) або ж JPEG (Joint Photographic Experts Group) у найкращій роздільній здатності та якості в якій тільки можливо; належно посвідчену копію Заяви (Акт, Договір) про врегулювання розміру страхового відшкодування між страховою та власником транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_1 та/або інший прирівняний до неї документ; належно посвідчену копію Висновку (звіт) спеціаліста про визначення (встановлення) вартості пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; належно посвідчену копію Висновоку (звіт) експерта про визначення (встановлення) вартості пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Клопотання обгрунтовано тим, що витребувані документи та фотознімки доведуть безпідставність заявлених позовних вимог, реальний розмір збитків, яких зазнала позивачка, а також необхідні для проведення відповідних експертиз.

Документи та фотознімки мають доказове значення для повного з`ясування всіх обставин справи, та відповідач та його представник не змогли отримати їх самостійно хоча вчинили всі можливі дії доказом чого є адвокатські запити з доказами їх поштового відправлення.

Частиною першою статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною третьою статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими та електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Згідно вимог статті 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Стаття 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини другої, шостої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.

Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами».

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява № 4909/04).

Згідно з частиною четвертою статті 265 ЦПК України, у мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

З огляду на викладене, беручи до уваги предмет спору, заявлені вимоги і наявні у матеріалах справи докази, з метою повного, всебічного з`ясування обставин справи, ухвалення законного та обгрунтованого рішення, а також враховуючи, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, керуючись статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку, практику Європейського суду з прав людини, яка зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року), суд доходить висновку про задоволення клопотання про витребування доказів, так як відомості які містяться у вказаних документах мають значення для правильного вирішення справи.

Керуючись статтями 76, 84, 103, 189, 197, 200, 252 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кулаковського Олександра Миколайовича про призначення комплексної трасологічної експертизи та товарознавчої експертизи - задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальних збитків комплексну трасологічну та товарознавчу експертизи, на вирішення якої поставити питання:

1. Чи містить деталь автомобіля BMW 525D, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN № НОМЕР_3 , «двері багажні (кришка багажника)» ознаки відновлювального ремонту з правого боку, чи деталь автомобіля «двері багажні (кришка багажника)» була замінена ?

2.Чи містить деталь автомобіля BMW 525D, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN № НОМЕР_3 , «панель задня» ознаки відновлювального ремонту з правого боку, чи деталь автомобіля «панель задня» була замінена ?

3. Яка вартість відновлювального ремонту пошкодженого внаслідок ДТП автомобіля BMW 525D, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN № НОМЕР_3 з урахуванням зносу транспортного засобу ?

4. Яка вартість матеріальної шкоди, завданої власнику автомобіля BMW 525D, 2015 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN № НОМЕР_3 , внаслідок ДТП ?

Проведення експертизи доручити експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл.проф. М.С.Бокаріуса» (61000, м. Харків, вул. Золочівська, 8А).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України, а саме за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Витрати по оплаті комплексної експертизи покласти на ОСОБА_2 .

Роз`яснити сторонам, що відповідно до вимог, передбачених статтею 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза маж значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена , або відмовити у його визнанні.

Провадження по справі зупинити до проведення експертизи.

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Кулаковського Олександра Миколайовича про витребування доказів - задовольнити.

Витребувати у ТДВ «СК «АЛЬФА-ГАРАНТ»: усі наявні кольорові фотознімки пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; належним чином засвідчену копію Заяви (Акт, Договір) про врегулювання розміру страхового відшкодування між страховою та власником транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ОСОБА_1 та/або інший прирівняний до неї документ; належним чином посвідчену копію Висновку (звіт) спеціаліста про визначення (встановлення) вартості пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 ; належним чином засвідчену копію Висновоку (звіт) експерта про визначення (встановлення) вартості пошкоджень транспортного засобу BMW525D, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 .

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала в частині призначення експертизи може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні касаційні скарги подаються учасниками справи до або через Дзержинський районний суд м. Харкова.

Повний текст ухвали складено 20 грудня 2021 року.

Суддя В.М. Яковлева