Головуючий у І інстанції Журавський В.В.
Провадження №22-ц/824/4760/2021 Доповідач у ІІ інстанції Матвієнко Ю.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого - судді: Матвієнко Ю.О.,

суддів: Гуля В.В., Мельника Я.С.,

при секретарі: Ковтун М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду справу за апеляційною скаргою Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 грудня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «СЕТАМ» про стягнення безпідставно одержаних грошових коштів, інфляційних нарахувань, трьох відсотків річних і збитків,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до Бориспільського МВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державного підприємства «Сетам», в якому просив: визнати недійсними електронні торги №187399 з реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот №185889), результати проведення яких оформлено складеним 08 лютого 2017 року головним державним виконавцем Бориспільського МР ВДВС ГТУЮ у Київській області Хорошою Н.В. актом №47358000/528/13 про проведені електронні торги; стягнути з Бориспільського МР ВДВС ЦМУЮ (м. Київ) безпідставно одержані грошові кошти у розмірі 43534 грн. 06 коп., інфляційні нарахування у розмірі 159 939 грн.95 коп., три відсотки річних у розмірі 47 339 грн.78 коп., збитки у розмірі 5 600 грн. 00 коп.; стягнути з ДП «Сетам» інфляційні нарахування у розмірі 8313 грн. 18 коп. та три відсотки річних у розмірі 2 727 грн. 92 коп.

В обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що заочним рішенням Печерського районного суду міста Києва від 18.08.2014 року із ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» буластягнута заборгованість в сумі 39 079 грн. 43 коп. та судовий збір в сумі 390 грн. 79 коп.

16.10.2014 року на виконання судового рішення Печерським районним судом м. Києвабуло видано виконавчий лист №757/17389/14-ц.

27.04.2015 року відкрито виконавче провадження №47358000 з примусового виконання виконавчого листа від 16 жовтня 2014 року №757/17389/14-ц.

В ході виконавчого провадження державним виконавцем описано належну ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 .

30.11.2016 року Державним підприємством «СЕТАМ» розміщено на веб-сайті реалізації майна (https://setam.net.ua/) інформаційне повідомлення про електронні торги № 187399 з реалізації належної ОСОБА_2 трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот № 185889) (далі - електронні торги № 187399).

13.12.2016 року ОСОБА_1 зареєструвався на участь в електронних торгах № 187399 та 19.12.2016 року сплатив на рахунок ДП «СЕТАМ» гарантійний внесок за участь у торгах у розмірі 27 896,58 грн. (підтверджується прибутково-видатковим касовим ордером № 83924181 від 19.12.2016 і меморіальним ордером № 83924137 від 19.12.2016), цим самим виконавши необхідні вимоги для допущення до участі в торгах.

З 09 год. 00 хв. 20.12.2016 до 22 год 00 хв. 22.12.2016 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги № 187399. Переможцем торгів став ОСОБА_1 ; належну ОСОБА_2 трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 було продано за 557 931,50 грн.

22.12.2016 року о 23 год. 00 хв. 05 с. за результатами торгів системою торгів було автоматично сформовано протокол № 222513 проведення електронних торгів.

27.12.2016 року ОСОБА_1 провів повний розрахунок за придбане з торгів майно, перерахувавши на рахунок Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області 530 034,92 грн., що підтверджується дублікатом квитанції № 0.0.677964359.1 від 27.12.2016 року.

08.02.2017 року головним державним виконавцем Бориспільського міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області Хорошою Н.В. складено та затверджено у начальника відділу Вовнянка В.В. акт № 47358000/528/13 державного виконавця про проведені електронні торги.

23.02.2017 року ОСОБА_1 отримав у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Е. свідоцтво про придбання майна з електронних торгів. Того ж дня на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 34002935, від 23.02.2017 14:51:37 нотаріусом проведено державну реєстрацію права власності на нерухоме майно.

Після реалізації у процедурі виконавчого провадження належної ОСОБА_2 трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , остання звернулася до Печерського районного суду міста Києва із заявою про скасування заочного рішення від 18.08.2014 року у справі № 757/17389/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 30.06.2017 року скасовано заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 18.08.2014 року у справі № 757/17389/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В подальшому рішенням Печерського районного суду міста Києва від 12.12.2017 року у справі № 757/17389/14-ц позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без задоволення.

З наведених підстав ОСОБА_2 звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ДП «СЕТАМ», Бориспільський міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Київській області, приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Е., ПАТ КБ «ПриватБанк», про визнання незаконними та скасування протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про проведені електронні торги, свідоцтва про придбання майна з електронних торгів, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, витребування на її користь із власності ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 та визнання за нею, ОСОБА_2 , права власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2018 року у справі № 359/9424/17 у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року у справі № 359/9424/17 рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2018 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення. Витребувано з володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 . Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером 34002935 від 23.02.2017 та запис про право власності № 19166046 від 23.02.2017, який внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Г. про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 .

Постановою Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 359/9424/17 постанову Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння залишено без змін. Залишаючи без змін постанову Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року у справі № 359/9424/17 в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння, Верховний Суд у своїй постанові від 12.02.2020 року зазначив, що ОСОБА_1 не позбавлений права звернутися до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними та повернення йому сплачених за спірну квартиру коштів шляхом реституції.

10.12.2019 року Бориспільський МР ВДВС ГТУЮ у Київській області повернув ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 486 500 грн. 86 коп., замість 530 034 грн. 92 коп. за придбане з електронних торгів нерухоме майно. Таким чином, Бориспільський МР ВДВС ГТУЮ у Київській області зобов`язаний повернути ОСОБА_1 безпідставно одержані кошти у розмірі 43 534 грн. 06 коп., що є різницею між сумою коштів, сплачених ОСОБА_1 за придбану з електронних торгів квартиру, та сумою коштів, повернутих ОСОБА_1 10.12.2019 року.

24.03.2020 року ДП «СЕТАМ» повернуло ОСОБА_1 гарантійний внесок за участь у електронних торгах у розмірі 27 934грн. 43 коп.

Оскільки відповідачі безпідставно користувалися грошовими коштами позивача, останній на підставі положень ст.625 ЦК України нарахував на вищевказані суми індекс інфляції та три проценти річних та просив суд стягнути з Бориспільського МР ВДВС ЦМУЮ (м. Київ) безпідставно одержані грошові кошти у розмірі 43 534 грн. 06 коп., інфляційні нарахування у розмірі 159 939 грн. 95 коп., три відсотки річних у розмірі 47 339 грн. 78 коп., збитки у розмірі 5 600 грн. 00 коп., а з ДП «Сетам» просив стягнути інфляційні нарахування у розмірі 8 313 грн. 18 коп. та три відсотки річних у розмірі 2 727 грн. 92 коп. Також просив визнати недійсними електронні торги №187399 з реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот №185889), результати проведення яких оформлено складеним 08 лютого 2017 року головним державним виконавцем Бориспільського МР ВДВС ГТУЮ у Київській області Хорошою Н.В. актом №47358000/528/13 про проведені електронні торги.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 грудня 2020 року позов задоволено.

Визнано недійсними електронні торги №187399 з реалізації трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот №185889), результати проведення яких оформлено складеним 08.02.2017 року головним державним виконавцем Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Хорошою Н.В. та затвердженим 08.02.2017 року у начальника відділу Вовнянка В.В. актом №47358000/528/13 державного виконавця про проведені електронні торги.

Стягнуто з Бориспільського міськрайонного відділу ДВСЦентрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: 08300, Київська обл., м.Бориспіль, вул. Київський шлях, буд. 63; ) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) безпідставно одержані грошові кошти у сумі 43 534 (сорок три тисячі п`ятсот тридцять чотири) грн. 06 коп., інфляційні нарахування у сумі 159 939 (сто п`ятдесят дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн. 95 коп., 3% річних у сумі 47 339 (сорок сім тисяч триста тридцять дев`ять) грн. 78 коп., збитки у сумі 5 600 (п`ять тисяч шістсот) грн.00 коп. та частину витрат на правову допомогу в сумі 5 000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнуто з ДП «СЕТАМ» (місцезнаходження: 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6,) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) інфляційні нарахування у сумі 8 313 (вісім тисяч триста тринадцять) грн.18 коп., 3% річних у сумі 2 727 (дві тисячі сімсот двадцять сім) грн. 92 коп.та частину витрат на правову допомогу в сумі 5 000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп.

Стягнуто з Бориспільського міськрайонного ВДВСЦентрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в дохід Держави України частину судового збору в сумі 1 337 (одна тисяча триста тридцять сім) грн. 28 коп.

Стягнуто з ДП «СЕТАМ» в дохід Держави України частину судового збору в сумі 1 337 (одна тисяча триста тридцять сім) грн. 28 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач Бориспільський МВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) подав на рішення апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив рішення суду в частині стягнення з Бориспільського міськрайонного відділу ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на користь ОСОБА_1 інфляційних нарахувань у сумі 159 939 грн. 95 коп. та трьох відсотків річних у сумі 47 339 грн. 78 коп. скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні цих вимог відмовити.

У відзиві на апеляційну скаргу, що надійшов від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мельника О.Ю., останній проти задоволення скарги виконавчої служби заперечив та просив залишити її без задоволення, а рішення суду - без змін, як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права. При цьому, представник просив вирішити питання про розподіл судових витрат у зв`язку з переглядом рішення у апеляційній інстанції та понесеними позивачем витратами на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн. 00 коп.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мельник О.Ю. проти задоволення апеляційної скарги Бориспільського МРВ ДВС ЦМУ МЮ заперечив та просив рішення суду першої інстанції залишити без змін з підстав, викладених у відзиві на скаргу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно вимог ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції перевіряє справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки рішення суду оскаржено лише в частині стягнення з Бориспільського МРВ ДВС ЦМУ МЮ на користь ОСОБА_1 інфляційних нарахувань у сумі 159 939 грн. 95 коп. та трьох відсотків річних у сумі 47 339 грн. 78 коп., апеляційний суд згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України перевіряє законність та обґрунтованість рішення лише у цій частині.

З матеріалів справи вбачається, і це встановлено судом, що заочним рішенням Печерського районного суду міста Києва від 18.08.2014 року із ОСОБА_2 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» була стягнута заборгованість в сумі 39 079 грн. 43 коп. та судовий збір в сумі 390 грн. 79 коп. (а.с.7-8).

16.10.2014 року на виконання судового рішення Печерським районним судом м. Києвабуло видано виконавчий лист №757/17389/14-ц(а.с.9).

27.04.2015 року відкрито виконавче провадження №47358000 з примусового виконання виконавчого листа від 16 жовтня 2014 року №757/17389/14-ц(а.с.10).

В ході виконавчого провадження державним виконавцем описано належну ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 (а.с.11).

30.11.2016 року Державним підприємством «СЕТАМ» розміщено на веб-сайті реалізації майна (https://setam.net.ua/) інформаційне повідомлення про електронні торги № 187399 з реалізації належної ОСОБА_2 трикімнатної квартири АДРЕСА_1 (лот № 185889) (а.с.13-14).

13.12.2016 року ОСОБА_1 зареєструвався на участь в електронних торгах № 187399 та 19.12.2016 року сплатив на рахунок ДП «СЕТАМ» гарантійний внесок за участь у торгах у розмірі 27 896,58 грн. (підтверджується прибутково-видатковим касовим ордером № 83924181 від 19.12.2016 і меморіальним ордером № 83924137 від 19.12.2016) (а.с.17, 18).

З 09 год. 00 хв. 20.12.2016 до 22 год 00 хв. 22.12.2016 року ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги № 187399, переможцем яких став ОСОБА_1 ; належну ОСОБА_2 трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 було продано за 557 931,50 грн.

22.12.2016 року о 23 год. 00 хв. 05 с. за результатами торгів системою торгів було автоматично сформовано протокол № 222513 проведення електронних торгів (а.с.19).

27.12.2016 року ОСОБА_1 провів повний розрахунок за придбане з торгів майно, перерахувавши на рахунок Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області 530 034,92 грн., що підтверджується дублікатом квитанції № 0.0.677964359.1 від 27.12.2016 року (а.с.20).

08.02.2017 року головним державним виконавцем Бориспільського міськрайонного ВДВС ГТУЮ у Київській області Хорошою Н.В. складено та затверджено у начальника відділу Вовнянка В.В. акт № 47358000/528/13 державного виконавця про проведені електронні торги (а.с.21).

23.02.2017 року ОСОБА_1 отримав у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Е. свідоцтво про придбання майна з електронних торгів (а.с.22). Того ж дня на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 34002935, від 23.02.2017 14:51:37 нотаріусом проведено державну реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.23).

Після реалізації у процедурі виконавчого провадження належної ОСОБА_2 трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , остання звернулася до Печерського районного суду міста Києва із заявою про скасування заочного рішення від 18.08.2014 року у справі № 757/17389/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 30.06.2017 року скасовано заочне рішення Печерського районного суду міста Києва від 18.08.2014 року у справі № 757/17389/14-ц за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості (а.с.24).

В подальшому рішенням Печерського районного суду міста Києва від 12.12.2017 року у справі № 757/17389/14-ц позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості залишено без задоволення (а.с.25-26).

З наведених підстав ОСОБА_2 звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_1 , треті особи: ДП «СЕТАМ», Бориспільський міськрайонний ВДВС ГТУЮ у Київській області, приватний нотаріус Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Е., ПАТ КБ «ПриватБанк», про визнання незаконними та скасування протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про проведені електронні торги, свідоцтва про придбання майна з електронних торгів, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, витребування на її користь із власності ОСОБА_1 квартири АДРЕСА_1 та визнання за нею, ОСОБА_2 , права власності на вищевказаний об`єкт нерухомого майна.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2018 року у справі № 359/9424/17 у задоволенні вищевказаного позову ОСОБА_2 відмовлено (а.с.27-29).

Постановою Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року у справі № 359/9424/17 рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2018 року в частині відмови в задоволенні позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення. Витребувано з володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 . Скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним номером 34002935 від 23.02.2017 та запис про право власності № 19166046 від 23.02.2017, який внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Науменко Л.Г. про реєстрацію права власності за ОСОБА_1 (а.с.30-33).

Постановою Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 359/9424/17 постанову Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння залишено без змін (а.с.34-42). Залишаючи без змін постанову Київського апеляційного суду від 04.06.2019 року у справі № 359/9424/17 в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, витребування цього об`єкта нерухомого майна з чужого незаконного володіння, Верховний Суд у своїй постанові від 12.02.2020 року зазначив, що ОСОБА_1 не позбавлений права звернутися до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними та повернення йому сплачених за спірну квартиру коштів шляхом реституції.

10.12.2019 року Бориспільський МРВ ДВС ГТУЮ у Київській області повернув ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 486 500 грн. 86 коп., замість 530 034 грн. 92 коп. за придбане з електронних торгів нерухоме майно (а.с.43).

24.03.2020 року ДП «СЕТАМ» повернуло ОСОБА_1 гарантійний внесок за участь у електронних торгах у розмірі 27934 грн. 43 коп. (а.с.44).

Ухвалюючи рішення про задоволення вимог ОСОБА_1 про стягнення на його користь з Бориспільського МРВ ДВС ЦМУ МЮінфляційних нарахувань у сумі 159 939 грн. 95 коп. та трьох відсотків річних у сумі 47 339 грн. 78 коп., суд першої інстанції виходив з їх обгрунтованості та доведеності, і колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу.

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договорукупівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.

Сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці: державна виконавча служба та організатор електронних торгів, а також покупець - переможець електронних торгів.

Відповідно до абзацу 2 частини першої статті 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно, виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Враховуючи те, що на підставі судового рішення електронні торги було визнано недійсними, у позивача, як переможця торгів, який сплатив всі необхідні суми, виникло право на повернення сплачених ним на виконання недійсного правочину сум, а у відповідачів, відповідно, виник обов`язок ці суми позивачу повернути.

Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 12 серпня 2020 року у справі №640/3799/17 (провадження №61-35420св18), саме ВДВС є належним відповідачем у справі, оскільки є продавцем спірного арештованого майна та зобов`язаний повернути кошти, сплачені переможцем прилюдних торгів, які визнані недійсними.

За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №910/856/17 (провадження №12-128гс18) у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Відповідно до частин першої, другої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори та інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти.

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Статтю 625 ЦК України розміщено у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Отже, положення розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України).

Таким чином, дія статті 625 ЦК України поширюється на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення (договір чи делікт), у тому числі й на позадоговірне грошове зобов`язання, що виникло на підставі статті 1212 ЦК України. Тому у разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей, нараховуються 3% річних та інфляційні нарахування від простроченої суми відповідно до частини другої статті 625 ЦК України.

Таку правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 910/10156/17, від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц.

Інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті.

Інфляція - це знецінення грошей, зниження їхньої купівельної спроможності, дисбаланс попиту і пропозиції.

Встановлення законодавцем права кредитора на одержання коштів з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення зумовлене специфічним видом такого майна, як грошові кошти, якому незалежно від факторів природного середовища (форс-мажорним обставинам) притаманна властивість знецінюватись в більшій мірі ніж всім іншим видам майна (нерухомості, дорогоцінним металам тощо).

А тому, норми статті 625 ЦК України спрямовані в першу чергу на те, щоб внаслідок неправомірних дій боржника (прострочення) право власності кредитора не було порушене, оскільки внаслідок знецінення національної грошової одиниці купівельна спроможність коштів, які б кредитор міг одержати за належного виконання боржником своїх грошових зобов`язань, буде значно меншим, що має відповідно наслідком зменшення майнового блага кредитора.

Крім того, невиконання або неналежне виконання боржником свого грошового зобов`язання не може бути залишене без реагування та застосування до нього міри відповідальності, оскільки це суперечило б загальним засадам цивільного законодавства, якими є справедливість, добросовісність та розумність (стаття 3 ЦК України).

Тому, оскільки застосування індексу інфляції до суми боргу фактично має на меті одержання кредитором того, на що він розраховував у разі належного виконання боржником грошового зобов`язання, то стягнення 3% річних є тою мірою відповідальності, яку боржник зобов`язаний понести за неналежне виконання свого грошового зобов`язання.

Отже, сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом), так само як й інфляційні нарахування, не мають характеру штрафних санкцій і є способом захисту майнового права та інтересу кредитора шляхом отримання від боржника компенсації (плати) за користування ним коштами, належними до сплати кредиторові (така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.10.2018 у справі № 910/19094/17, від 11.05.2018 у справі № 922/3087/17).

Частиною першою статті 236 ЦК України встановлено, що нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Таким чином, договірні відносини купівлі-продажу на електронних торгах квартири АДРЕСА_1 , є недійсними з моменту проведення торгів.

Враховуючи викладене, інфляційні витрати та 3% річних відповідно до частини другої статті 625 ЦК України на безпідставно одержані від продажу квартири грошові кошти підлягають нарахуванню з моменту сплати ОСОБА_1 цих коштів.

Таким чином, зважаючи на те, що саме відповідач Бориспільський МРВ ДВС ГТУЮ у Київській області несе обов`язок по поверненню позивачу коштів, сплачених ним за квартиру, придбану на електронних торгах, які в подальшому були визнані недійсними у судовому порядку, законним та обґрунтованим є висновок суду про стягнення з відповідача на користь позивача індексу інфляції та 3% річних, нарахованих з моменту сплати ОСОБА_1 коштів за придбану квартиру, тобто за весь час безпідставного користування відповідачем грошовими коштами.

Розмір індексу інфляції та 3% річних, визначений позивачем у позовній заяві, обґрунтовано взятий до уваги судом першої інстанції при ухваленні рішення, оскільки цей розмір підтверджується відповідними розрахунками позивача, які відповідачем спростовані не були.

Доводи апеляційної скарги Бориспільського МРВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) не спростовують встановлені у справі фактичні обставини та висновки суду першої інстанції, обґрунтовано викладені у мотивувальній частині рішення, та зводяться до переоцінки доказів і незгоди відповідача з висновками суду щодо їх оцінки. При цьому, докази та обставини, на які посилається відповідач у апеляційній скарзі, були предметом дослідження суду першої інстанції і при їх дослідженні та встановленні були дотримані норми матеріального і процесуального права.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, і доводи апеляційної скарги відповідача цього не спростовують, колегія суддів дійшла висновку про залишення рішення суду першої інстанції без змін, а скарги Бориспільського МРВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) без задоволення.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382, 383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Бориспільського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - залишити без задоволення.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 грудня 2020 року- залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: