У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2021 р. м. Кобеляки

м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Макарчука С.М,

з участю секретаря судового засідання Колінько О.С,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кобеляки за відсутності сторін скаргу ОСОБА_1 , представник боржника адвокат Бобрищева Ілона Русланівна, заінтересована особа - стягувач: ПАТ «ДельтаБанк», на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Голованя Олексія Васильовича,

Встановив:

21 жовтня 2021 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області звернувся ОСОБА_1 із скаргою у якій прохав визнати протиправними дії державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) ) Голованя Олексія Васильовича щодо накладення арешту на рахунок ОСОБА_1 , що має спеціальний режим використання та зобов`язати зняти накладений арешт.

Скарга обґрунтована тим, що провадженні державного виконавця перебуває виконавче провадження № 59293928 з примусового виконання рішення Кобеляцького районного суду Полтавської області про стягнення із ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДельтаБанк» заборгованості у розмірі 53 037, 22 грн.

Постановою державного виконавця від 15.09.2021 накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та або звернення стягнення на які заборонено законом.

У подальшому під час виконання постанови, ПАТ КБ «ПриватБанком» було накладено арешт на рахунок ОСОБА_1 , на який здійснюється нарахування заробітної плати останнього. З метою зняття арешту з рахунку, який має спеціальний режим використання, ОСОБА_1 подав до Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) письмову заяву про зняття арешту з рахунку зі спеціальним режимом використання, однак арешт не було знято.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 25 жовтня 2021 року скаргу прийнято до провадження та призначено судовий розгляд по суті на 14 годину 00 хвилин 29 жовтня 2021 року.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 29 жовтня 2021 року судове засідання відкладено у зв`язку з витребуванням матеріалів виконавчого провадження на 30 листопада 2021 року.

ОСОБА_1 , а також його представник, адвокат Бобрищева І.Р, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились. За вх. № 11393 від 30.11.2021 останніми подано заяву про розгляд справи без участі боржника та його представника.

Заінтересована особа АТ «ДельтаБанк» будучи належним повідомленим про дату, час і місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явилась

Державний виконавець Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) будучи завчасно, належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Витребувані судом матеріали виконавчого провадження суду не надані, а тому суд вважає за можливе розглянути скаргу на підставі наявних матеріалів за відсутності сторін.

Суд, дослідивши наявні матеріали справи, вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що 16 січня 2018 року Кобеляцьким районним судом Полтавської області видано виконавчий лист у справі № 2/532/370/2018 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «ДельтаБанк» заборгованості у розмірі 53037,22 грн. та судового збору в розмірі 1600,00 грн.

Постановою старшого державного виконавця Кобеляцького районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області від 07.06.2019 відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа 2/532/370/2018, якою також постановлено стягнути з боржника виконавчий збір у розмірі 5463,72 грн.

Постановою державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) від 15.09.2021 накладений арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом та належать ОСОБА_1 у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів 37904,52 грн.

Постановою державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно- Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) від 19.10.2021 звернено стягнення на пенсію боржника шляхом здійснення відрахування з доходів боржника в Управлінні з питань виплати пенсій ГУ ПФУ у Полтавській області у розмірі 20 % до виплати загальної суми боргу 60372,94 грн.

Постановою старшого головного державного виконавця Кобеляцького районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Полтавській області від 21.10.2019 звернено стягнення на заробітну плату та інші доходи боржника шляхом здійснення відрахування з доходів боржника у ПРАТ «КЗПТ«МРІЯ» у розмірі 20 % до виплати загальної суми боргу 60372,94 грн.

Під час примусового виконання на картковий банківський рахунок ОСОБА_1 НОМЕР_1 , який відкритий в АТ КБ «Приватбанк», накладений арешт.

На цей картковий рахунок перераховується заробітна плата боржника, який працює оператором газової котельні ПРАТ КЗПТ «МРІЯ», а також нараховується пенсія з Пенсійного фонду України.

Представник боржника, Бобрищева І.Р , звернулася із письмовою заявою до Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) із заявою про зняття арешту з коштів, однак у знятті арешту відмовлено листом № 59293928 від 19.10.2021.

Згідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Встановлено, що заробітна плата та пенсія є єдиним джерелом доходу та існування ОСОБА_1 , а накладення арешту на вказаний рахунок унеможливлює користування цими грошовими коштами.

Тобто, в ході примусового виконання на картковий банківський рахунок боржника, який відкритий в АТ КБ «Приватбанк» було накладено арешт, внаслідок чого ОСОБА_1 позбавлений можливості користуватися коштами, які надходять на цей банківський рахунок (заробітна плата та пенсія), і які є єдиними джерелами доходу цієї особи, а оскільки виконавцем накладено арешт на поточні рахунки та ті, що будуть відкриті в подальшому, то ОСОБА_1 буде так само позбавлений права на отримання винагороди за свою працю (тобто отримувати заробітну плату до повного виконання рішення суду).

У задоволенні заяви боржника про зняття арешту із вказаного банківського рахунку виконавець відмовив, оскільки вважає такі свої рішення та дії правомірними, наводячи правове обґрунтування про те, що такий рахунок не відноситься до рахунків із спеціальним режимом використання або інших рахунків, звернення стягнення, на які заборонено законом.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку визначає Закон України від 02.06.2016 № 1404-VIII "Про виконавче провадження" (далі - Закон № 1404- VIII), яким передбачено, зокрема,

- виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. ( ч. 1 ст. 1 Закону);

- відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України; ( п. 1 ч. 1 статті 3 Закону);

- примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів" ( ч. 1 статті 5 Закону);

- заходами примусового виконання рішень є, серед іншого, звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника ( стаття 10 Закону);

- виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. ( частина 1 статті 18 Закону);

- виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема, накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей (пункт 7 ч. 3 статі 18 Закону);

- виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону ( частина 1 статті 26 Закону);

- виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей. ( частина 5 статті 26 Закону);

- звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. ( частина 1 статі 48 Закону);

- стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. ( абз. перший частини 2 статі 48 Закону);

- забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти, серед іншого, на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом ( абзац другий частини другої статті 48 Закону).

- на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт не пізніше наступного робочого дня після їх виявлення. Арешт поширюється також на кошти на рахунках, відкритих після винесення постанови про накладення арешту. ( частина 4 статі 48 Закону);

- арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення ( ч. 1 статті 56 Закону);

- арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна (ч. 2 статті 56 Закону);

- арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі (ч. 3 статті 56 Закону).

- копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (ч. 4 статті 56 Закону);

З системного аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що виконавець здійснює примусове виконання рішень на підставі виконавчих документів та для забезпечення реального їх виконання накладає арешт на майно боржника шляхом винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

Як встановлено судом, предметом спору є відмова приватного виконавця зняти накладений за його постановою арешт з банківського рахунку боржника, що позбавило, як він зазначає, права на отримання заробітної плати та пенсійного забезпечення.

За позицією скаржника, надавши приватному виконавцю разом із заявою про зняття арешту приватному виконавцю документальне підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом, виконавець повинен був зняти арешт з такого банківського рахунку.

Вирішуючи вказані спірні правовідносини, суд враховує наступне.

Наказом Міністерства фінансів України №758 від 22 червня 2012 року затверджено Порядок відкриття та закриття рахунків у національній валюті в органах Державної казначейської служби України, яким передбачено, що рахунки із спеціальним режимом використання - рахунки, які відкриваються в Казначействі та його органах підприємствам, установам, організаціям для проведення розрахунків з надання пільг та житлових субсидій населенню на оплату електроенергії, природного газу (в тому числі послуг з транспортування, розподілу та постачання), тепло-, водопостачання і водовідведення, квартирної плати (утримання будинків і споруд та прибудинкових територій), вивезення побутового сміття та рідких нечистот, з погашення заборгованості перед державним бюджетом, з повернення бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поротній основі, та кредитів, у тому числі залучених державою (Верховною Радою Автономної Республіки Крим, міськими радами) або під державні (місцеві) гарантії, з електронного адміністрування податків, для сплати заборгованості за електроенергію, для зарахування депозитних коштів та не бюджетні рахунки розпорядників бюджетних коштів ( абзац тринадцятий пункту 1.2 розділу I цього Порядку).

Відповідно до Постанови Національного банку України №492 від 12 листопада 2003 року "Про затвердження Інструкції про порядок відкриття і закриття рахунків клієнтів банків та кореспондентських рахунків банків - резидентів і нерезидентів" банк відкриває поточні рахунки фізичним особам для здійснення деяких видів виплат (заробітної плати, дивідендів, стипендій, пенсій, соціальної допомоги, повернення надлишково сплачених сум, інших виплат) за зверненням суб`єкта господарювання, який укладає з банком договір про відкриття поточних рахунків на користь фізичних осіб (розділ 5, пункт 68). Поточний рахунок - рахунок, що відкривається банком клієнту на договірній основі для зберігання грошей і здійснення розрахунково-касових операцій за допомогою платіжних інструментів відповідно до умов договору та вимог законодавства України (розділ 1, пункт 6).

Як вбачається з виписки по картці-рахунку на ім`я ОСОБА_1 , виданої АТ "Приватбанк" за період із 01.03.2021 по 30.09.2021, та довідки АТ КБ «ПриватБанк» від 23.09.2021, банківський рахунок у АТ Приватбанк відкрито на ім`я скаржника для зарахування будь-яких виплат (переказів), у тому числі пенсійних виплат.

З урахування вищезазначеного, суд зазначає, що спірний банківський рахунок, стосовно якого виконавцем було винесено постанову про накладення арешту, не є рахунком зі спеціальним режимом використання, і крім того, на нього можуть зараховуватися не тільки заробітна плата чи пенсійні виплати, але й будь-які інші надходження (грошові кошти).

Як було зазначено вище, виконавець має право для забезпечення реального виконання виконавчого документу застосувати арешт коштів боржника (фізичної особи), що знаходяться на рахунку такого боржника у банківській установі, за винятком коштів, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Перелік видів виплат та сум, на які не здійснюється звернення стягнення відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" наведений у статті 73 зазначеного Закону. Так, стягнення не може бути звернено на такі виплати: 1) вихідну допомогу, що виплачується в разі звільнення працівника; 2) компенсацію працівнику витрат у зв`язку з переведенням, направленням на роботу до іншої місцевості чи службовим відрядженням; 3) польове забезпечення, надбавки до заробітної плати, інші кошти, що виплачуються замість добових і квартирних; 4) матеріальну допомогу особам, які втратили право на допомогу по безробіттю; 5) допомогу у зв`язку з вагітністю та пологами; 6) одноразову допомогу у зв`язку з народженням дитини; 7) допомогу при усиновленні дитини; 8) допомогу на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування; 9) допомогу на дітей одиноким матерям; 10) допомогу особам, зайнятим доглядом трьох і більше дітей віком до 16 років, по догляду за дитиною з інвалідністю, по тимчасовій непрацездатності у зв`язку з доглядом за хворою дитиною, а також на іншу допомогу на дітей, передбачену законом; 11) допомогу на лікування; 12) допомогу на поховання; 13) щомісячну грошову допомогу у зв`язку з обмеженням споживання продуктів харчування місцевого виробництва та особистого підсобного господарства громадян, які проживають на території, що зазнала радіоактивного забруднення; 14) дотації на обіди, придбання путівок до санаторіїв і будинків відпочинку за рахунок фонду споживання.

Стягнення не здійснюється також із сум: 1) неоподатковуваного розміру матеріальної допомоги; 2) грошової компенсації за видане обмундирування і натуральне постачання; 3) вихідної допомоги в разі звільнення (виходу у відставку) з військової служби, служби в поліції та Державної кримінально-виконавчої служби України, а також грошового забезпечення, що не має постійного характеру, та в інших випадках, передбачених законом; 4) одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві; 5) грошової допомоги, пов`язаної з безоплатним забезпеченням протезування (ортезування) учасника антитерористичної операції, учасника здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, які втратили функціональні можливості кінцівок, благодійної допомоги, отриманої зазначеними особами, незалежно від її розміру та джерела походження.

Зі змісту наведених норм вбачається, що такий вид виплати як «заробітна плата» не відноситься до законодавчо визначеного переліку коштів, на які забороняється здійснення стягнення в рамках виконавчого провадження. Тобто, у виконавця не було заборони щодо накладення арешту саме на цей рахунок, оскільки він не є рахунком із спеціальним режимом використання та звернення стягнення законом на нього не заборонено.

Разом з тим, суд вважає, що виконавцем лише формально взято до уваги норми ч. 1 статті 68 Закону України "Про виконавче провадження", відповідно до якої стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності в боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішення про стягнення періодичних платежів.

Відповідно до ч. 8 статті 48 Закону № 1404-VІІІ, виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці - щодо виявлення нерухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника.

Згідно приписів статті 70 Закону № 1404-VІІІ розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Зокрема, із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості:

- у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю особи, у зв`язку із втратою годувальника, майнової та/або моральної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, - 50 відсотків;

- за іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - 20 відсотків.

Таким чином, розмір відрахувань, що можуть бути утримані з кожної виплаченої фізичній особі (боржнику) суми доходу у вигляді заробітної плати та пенсії чітко регламентований статтею 70 Закону України "Про виконавче провадження", а тому звернення стягнення фактично на всю виплачену фізичній особі заробітну плату суперечить законодавчо встановленому порядку.

Суд встановив, що ОСОБА_1 отримує пенсію та заробітну плату на картковий рахунок в АТ "Приватбанк".

За даними роздруківки по картці банківському рахунку, на вказаний рахунок надходили суми коштів від КЗПТ МРІЯ ПРАТ з призначенням "заробітна плата", пенсія від Пенсійного фонду України, зарахування суми вкладу з "Скарбнички" та нарахування відсотків на залишок коштів за договором.

Стаття 43 Конституції України гарантує, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. А норми статті 41 Конституції України встановлюють принцип непорушності права приватної власності.

Так, накладення арешту на весь рахунок боржника (фізичної особи) у банку, який призначений у тому числі для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасне отримання таким боржником у встановленому законом розмірі заробітної плати, що призводить до порушення його конституційних прав громадянина, зокрема, на одержання винагороди за працю, порушивши тим самим принцип співмірності заходів примусового виконання рішень, передбачений статтею 2 Закону № 1404-VIII.

Таким чином, проаналізувавши вищевикладені норми та докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що державний виконавець перед винесенням постанови про накладення арешту на кошти позивача в АТ "ПриватБанк" формально здійснив перевірку майнового стану боржника, в результаті чого було безпідставно накладено арешт на усі грошові кошти позивача, що надходять на картковий рахунок, у тому числі як заробітна плата та пенсія.

Крім того, суд звертає увагу на те, що частина 3 стаття 52 Закону № 1404-VIII передбачає, що не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках.

Однак, вказана стаття цього Закону регулює особливості звернення стягнення на кошти та майно боржника - юридичної особи, фізичної особи - підприємця, проте, боржник не відноситься до категорії фізичної особи - підприємця.

Вирішуючи вимогу скаржника щодо визнання протиправною бездіяльності виконавця щодо незняття арешту з банківського рахунку, суд враховує таке.

Підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини перелічені у частині 4 статі 59 Закону № 1404-VIII, серед яких є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

Як вже зазначалось раніше, судом зроблено висновок, що у виконавця не було заборони щодо накладення арешту саме на цей рахунок, оскільки він не є рахунком зі спеціальним режимом використання та звернення стягнення законом на нього не заборонено, а тому відсутні законні підстави для визнання протиправною бездіяльність державного виконавця щодо зняття арешту з рахунку, що має наслідком відмову в задоволені скарги в цій частині.

Разом з тим, також встановлено, що накладення арешту на вказаний рахунок боржника призводить до порушення його конституційних прав на отримання заробітної плати та пенсійних виплат через повну неможливість мати доступ до вказаних коштів навіть поза обмеженнями, що встановлені законом. А тому, для захисту порушених прав та інтересів скаржника, необхідним та ефективним способом є один із обраних скаржником: зобов`язання виконавця зняти арешт.

Керуючись ст.ст.258, 260, 353, 354, 447-453 ЦПК України, Законом України «Про виконавче провадження», суд,

Постановив:

Скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Зобов`язати державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) Голованя Олексія Васильовича зняти арешт з карткового рахунку НОМЕР_1 , відкритого в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , на який нараховується його заробітна плата та пенсія.

У задоволенні решти вимог - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Полтавського апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційного скарги.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя