КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
провадження №22-ц/824/8915/2021 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

14 червня 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії судів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Олійника В.І.,

суддів: Болотова Є.В., Музичко С.Г.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м.Києва від 07 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в:

Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 07 лютого 2017 року виправлено описку, допущену в рішенні Солом`янського районного суду м.Києва від 07 лютого 2017 року.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою ОСОБА_1 25 лютого 2021 року подала апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження, в якій просила його поновити.

Зазначала, що існує постанова Київського апеляційного суду від 21 січня 2021 року у цивільній справі №760/20948/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання спільним сумісним майном, поділ майна, стягнення коштів та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, стягнення коштів.

У вказаній постанові зазначено наступне: «Установлено, що рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 07.02.2017 року, з урахуванням ухвали цього ж суду від 07.02.2017 року про виправлення описки, розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 218-219, т. 1). Вказане рішення набрало законної сили. Цим рішенням суду встановлено, що із весни 2016 року сторони перестали підтримувати подружні стосунки, ведення домашнього господарства, проживають окремо. Тому вказані обставини не підлягають доказуванню відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України.»

Також у постанові зазначено «Отже, враховуючи, що рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 07 лютого 2017 року, яке набрало законної сили, встановлено, що із весни 2016 року сторони перестали підтримувати подружні стосунки, ведення домашнього господарства, проживають окремо, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції, переоцінивши установлені цим рішенням суду обставини, порушив такий основний елемент верховенства права як принцип правової певності».

ОСОБА_1 вказувала, що у зв`язку із зазначеним у неї виникла цілком логічна необхідність в оскарженні такого рішення (його зміні) та ухвали Солом`янського районного суду міста Києва від 07 лютого 2017 року, у зв`язку з чим і подала зазначену апеляційну скаргу.

Наголошувала, що після ухвалення в 2017 році рішення та постановлення ухвали суду, відповідачка не вважала дану обставину встановленою, а тому і не оскаржувала вказані судові рішення. На вказане звернув увагу і Солом`янський районний суд міста Києва у своєму рішенні від 12 серпня 2020 року, яке скасоване постановою Київського апеляційного суду від 21 січня 2021 року, в якій визначено вказану обставину як встановлену, що, на її думку, є помилкою.

Зазначена встановлена обставина (преюдиційний факт) безпосередньо впливає на майнові права ОСОБА_1 , оскільки Київський апеляційний суд, вважаючи дану обставину встановленою, відмовив ОСОБА_1 у стягненні з ОСОБА_2 Ѕ частини внеску до статутного капіталу ТОВ «Торговий Дім «Свро Фуд».

Крім того, апеляційна скарга не відповідала вимогам п. 4 ч.2 ст.356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 травня 2021 року зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали.

На виконання вказаної ухвали, ОСОБА_7 - представник ОСОБА_1 подав до апеляційного суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначає, що пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження ухвали об`єктивно незалежний від волі скаржника та зумовлений обставиною, яка об`єктивно унеможливила вчинення такої процесуальної дії у встановлений строк, оскільки відповідачка не могла передбачити, що суд апеляційної інстанції визнає таку обставину преюдиційною та візьме її за основу при вирішенні питання про поділ майна подружжя.

Вказує, що на момент ухвалення оскаржуваних судових рішень у відповідачки були відсутні підстави для їх оскарження, оскільки вона не заперечує проти ухваленого рішення про розірвання шлюбу, а підстави для апеляційного оскарження вказаних судових рішень пов`язані із моментом прийняття Київським апеляційним судом постанови від 21.01.2021 року у справі № 760/20948/16-ц, в якій суд визнав преюдиційною обставину щодо часу припинення сторонами шлюбних відносин.

Зазначає, що за таких обставин станом на дату ухвалення оскаржуваних рішень відповідачка з об`єктивних причин, не могла передбачити, що вказана обставина щодо часу припинення шлюбних відносин, умисно наведена у позовній заяві, яка не досліджувалася судом та непідтверджена жодними доказами, що підтверджує, що пропуск відповідачкою строку на апеляційне оскарження зумовлений об`єктивними причинами незалежними від її волі.

Також вказує, що не оскаржує рішення про розірвання шлюбу в цілому, однак, положення, яким судом, начебто, встановлено факт припинення відносин між сторонами з весни 2016 року є необґрунтованим, недоведеним та таким, що порушує майнові права відповідача, у зв`язку з чим оскаржуване судове рішення підлягає зміні у вказаній частині та вважає, що з викладеного вбачається наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які не залежали від волі та поведінки скаржника, що є підставою для його поновлення.

Згідно п.п. 1, 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких забезпечення права на апеляційний перегляд справи, розумні строки розгляду справи судом.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях.

А тому, в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Як убачається з матеріалів справи ОСОБА_1 знала про оскаржуване судове рішення, 07 лютого 2017 року її представник ОСОБА_8 отримав його копію, апеляційну скаргу подано лише 25 лютого 2021 року, а відповідачка не надала суду докази поважності причин його пропуску, як це передбачено ст. 127 ЦПК України.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 та її представник не виконали вимоги ухвали, суд не може вирішити питання про відкриття провадження, та виходячи з вимог ст.ст. 185, 358 ЦПК України, йому слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Враховуючи ст. ст. 185, 358 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду м.Києва від 07 лютого 2017 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: