22-ц/804/1465/21
221/7768/19

ДОНЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 червня 2021 року місто Маріуполь

справа № 221/7768/19

провадження № 22-ц/804/1465/21

Донецький апеляційний суд у складі:

судді-доповідача Пономарьової О.М.,

суддів Зайцевої С.А., Мальцевої Є.Є.,

сторони:

позивач Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»,

відповідач ОСОБА_1 ,

розглянув за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на рішення Волноваського районного суду Донецької області у складі судді Мохова Є.І. від 16 березня 2021 року, дата складання повного тексту рішення 26 березня 2021 року,

в с т а н о в и в :

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

В жовтні 2019 року Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» (далі АТ «ДТЕК Донецькі електромережі») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.

Позов мотивовано тим, що відповідач користується послугами АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» щодо постачання електроенергії в будинок АДРЕСА_1 .

03 квітня 2019 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), за місцем проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено порушення відповідачем зазначеного Закону України та ПРРЕЕ, що виразилося у самовільному підключені до мережі ОСР з порушенням схеми обліку, місце самовільного відключення - на вхідних дротах на будинку.

На підставі п. 8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН № 223270 від 03 квітня 2019 року. Відповідач був присутній при складанні вказаного акту, отримав другий екземпляр акту, ніяких зауважень до акту не надав.

16 квітня 2019 року складений акт № 223270 про порушення ПКЕЕН розглянутий комісією постачальника електроенергії. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, затвердженої постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року з наступними змінами та доповненнями, на підставі зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН відповідачу визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 31 910,60 грн.

Рахунок на вказану суму та протокол комісії енергопостачальника з розгляду актів порушення ПРРЕЕ відправлені споживачу рекомендованим листом у зв`язку із відмовою від отримання на комісії.

Згідно з п.8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. На час звернення до суду з позовом сума 31 910,60,00 грн відповідачем не сплачена, у зв`язку з чим позивач просив стягнути на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 31 910,60 грн, вартість сплаченого судового збору в сумі 1 921 грн 00 коп.

07 листопада 2019 року від позивача до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій зазначено, що згідно з роз`ясненнями № 14869/20.3/9-19 від 03 серпня 2019 року НКРЕКП рекомендовано Волноваському РЕМ провести коригування обсягу та суми збитків, нарахованих за актом про порушення ПРРЕЕ № 223270 від 03 квітня 2019 року, виходячи із допустимого тривалого струму 27А мідного проводу перерізом 2,5 мм2, яким було здійснено самовільне підключення.

Волноваським РЕМ відповідача запрошено на комісію з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 18 жовтня 2019 року, на якому проведено коригування обсягу та суми необлікованої електричної енергії, що склало 23 394,07 грн.

Уточнюючи позовні вимоги, позивач зменшив суму, яку просив стягнути з відповідача до 23 394 грн. 07 коп.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Волноваського районного суду Донецької області від 16 березня 2021 року позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 23 394, 07 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 921,00 грн.

Рішення місцевого суду мотивовано тим, що самовільне підключення електроустановок, токоприймачів до електричної мережі енергопостачальника поза приладом обліку, навіть без отримання через нього електропостачання є порушенням, а тому є підставою для відповідальності.

Акт про порушення №223270 від 03 квітня 2019 року складено у відповідності з вимогами п. 53 ПКЕЕН, розрахунок суми недонарахованої електроенергії проведено згідно з п. 5.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

07 квітня 2021 року відповідачем ОСОБА_1 подана апеляційна скарга, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Відповідач зазначає, що суд першої інстанції залишив поза увагою той факт, що працівники енергопостачальника щомісячно здійснювали контрольний огляд засобу обліку, тож мали не тільки проводити контрольне зняття показників лічильника, а й візуально обстежувати цілісність приладу та пломб, проводити обстеження схеми електропостачання.

Будинок відповідача знаходиться у центральній частині селища, добре проглядається, лічильник розміщено на фасаді будинку, тож ОСОБА_1 позбавлений можливості приховати близько 6 метрів електродроту з величезними щеплювачами, який з`єднав вступний сип та мережу споживання.

Позивачем навмисно зроблено розрахунок шкоди в порушення Порядку та Методики не з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, а на 237 днів більше.

Суд не врахував пояснення свідків, які підтверджують відсутність відповідача під час виявлення порушення та складання акту.

Доводи інших учасників справи

Правом надання відзиву на апеляційну скаргу позивач не скористався.

Рух справи у суді апеляційної інстанції

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 квітня 2021 року визначений склад суду: Пономарьова О.М. (суддя-доповідач), Мальцева Є.Є., Лопатіна М.Ю.

Ухвалою апеляційного суду від 30 квітня 2021 року апеляційна скарга залишена без руху, заявнику запропоновано сплатити судовий збір у сумі 2 881 грн 50 коп.

Ухвалою апеляційного суду від 18 травня 2021 року у справі відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 .

Ухвалою апеляційного суду від 27 травня 2021 року у справі закінчено проведення підготовчих дій та призначено до розгляду за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 червня 2021 року визначений склад суду: Пономарьова О.М. (суддя-доповідач), Зайцева С.А., Мальцева Є.Є.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює розподіл електроенергії, зокрема, за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає відповідач ОСОБА_1 , як власник без реєстрації.(а.с.14).

Відповідно до акту про порушення Правил (ПРРЕЕ) № 223270, складеного 03 квітня 2019 року комісією представників позивача, встановлено самовільне підключення електроустановок електричної проводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку від зачищеного облікового сипа до розподільної коробки будинку підключені електродроти з щіплювачами. ВА відключені для живлення електроустановки. Електрична енергія, яка використовується за допомогою лічильника, не враховується. При включеній напрузі 9А імпульсна лампочка працездатності прибору обліку на включену напругу не блимає, рахунковий механізм не працює. Замір навантаження виконувався дистанційним вимірювачем струму ПС-214 № 2236, він склав 9А. Точка до облікового підключення розташована від вступного сипа біля натяжителя на будинок (а.с.6).

Виявлене порушення Правил РРЕЕ зафіксовано в Акті № 223270 від 03 квітня 2019 року, який підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії, споживач від підпису відмовився. В зауваженні до складеного акту написав, що заперечує з приводу порушень, в порушення Конституції України увійшли в житло самостійно (а.с.6-7).

З листа Національної комісії, що здійснює держане регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), від 03 серпня 2019 року вбачається, що допустимий тривалий струм проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначений енергопостачальником з порушенням вимог Методики, а тому добовий обсяг споживання електричної енергії має обчислюватися згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ. АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» зобов`язано свої дії по відношенню до споживача ОСОБА_1 привести у відповідність до вимог чинного законодавства шляхом здійснення перерахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з урахуванням потужності самовільного підключення 5,346 кВт.

На виконання рекомендації НКРЕКП від 03 серпня 2019 року позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, в якій зменшено суму збитків до 23 394 грн 07 коп.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з положеннями ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст. 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи в межах апеляційного оскарження та обговоривши доводи скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає зважаючи на таке.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за №1357, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктами 9, 10 Правил споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У пункті 42 Правил визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Пунктами 48, 53 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення порушень Правил, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку (підпункт 5); самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника (підпункт 6). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики, здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Згідно з підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Матеріали справи свідчать про те, що відповідач ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає АТ «ДТЕК Донецькі електромережі».

За вказаною адресою контролерами АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» 03 квітня 2019 року виявлено факт самовільного підключення до мережі ОСР з порушенням схеми обліку, місце самовільного підключення на вхідних дротах на будинку, про що складений акт № 223270, підписаний трьома уповноваженими особами позивача, оскільки ОСОБА_1 підписувати акт відмовився.

Акт від 03 квітня 2019 року відповідає вимогам пункту 53 ПКЕЕН, яким передбачений порядок складання актів про порушення споживачем ПРРЕЕ та п. 8.2.5 ПРРЕЕ.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач в апеляційній скарзі посилається на невідповідність Акту №223270 вимогам його складання, проте в матеріалах справи відсутня інформація про оскарження відповідачем зазначеного акту, або будь які відомості, що відповідачем було повідомлено представників позивача про те, що зазначений акт складено із порушеннями.

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, суд першої інстанції виходив з того, що обставини порушення ПКЕЕ з боку відповідача знайшли своє підтвердження в повному обсязі, відповідачем доказів своєї невинуватості не надано.

Такий висновок суду першої інстанції апеляційний суд вважає правильним та таким, що відповідає вимогам закону та встановленим у справі обставинам.

Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язання це правовідносини, в яких одна сторона повинна виконати на користь іншої сторони певні дії, а друга сторона має право вимагати виконання цього зобов`язання.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної енергії.

Відповідно до ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 42,48 Правил користування електроенергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня1999 року № 1357, споживач несе відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією.

Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, встановлено Методикою розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженої постановою № 562 Національної комісії регулювання електроенергетики України від 20 червня 2006 року.

Згідно з підпунктом 5 п. 3.1 Методики підставою для застосування її положень є, крім іншого, виявлення таких порушень ПКЕЕН як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з п. 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені п. п. 2.7, 3.4 та п. 3.6 Методики.

За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника (порушення, що виявлено у відповідача) здійснюється із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Суд встановив, що відповідачем допущено порушення ПКЕЕН, визначене підпунктом 5 пункту 3.1 Методики, для визначення кількості днів у періоді, за який має здійснюватися розрахунок вартості не облікованої електричної енергії відповідачу, застосовується підпункт «б» пункту 3.3 Методики.

Зазначені висновки суду не спростовуються доводами апеляційної скарги, яка не містить обгрунтувань необхідності застосування до розрахунку суми збитків на підставі підпункту «А» пункту 3.3 Методики, який застосовується у разі пошкодження пломб та приладів обліку електроенергії.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5,6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год.(п.3.5 Методики).

За формулою 2.7 Методики, яку застосовано комісією по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕН, з урахуванням підпункту «б» пункту 3.3 Методики для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії, береться сумарна кількість днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.

Як вбачається з розрахунку заборгованості за актом про порушення ПКЕЕН № 223270 період нарахування вартості необлікованої електричної енергії, спожитої ОСОБА_1 , визначено з 16 липня 2018 року по 03 квітня 2019 року (а.с.19), тобто менше ніж за дванадцять календарних місяців.

Саме з урахуванням положень п.п.5 п.3.1 Методики, в якому передбачено відповідальність за самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів чи електропроводки до електричних мереж електропостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку було здійснено нарахування спожитої але необлікованої енергії, що спростовує доводи апеляційної скарги про неправильний розрахунок збитків за актом.

Доводи апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 про відсутність в його діях порушення Правил користування електричною енергією з огляду на те, що позивачем не встановлено та не доведено фактичне споживання ним електричної енергії через самовільне підключення електроустановок, токоприймачів до електричної мережі енергопостачальника, є необґрунтованими, оскільки наявність самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника поза приладом обліку, навіть без отримання через нього електропостачання, вже є порушенням, а тому є підставою для відповідальності.

Таким чином, з урахуванням обставин справи та норм матеріального права апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, відповідно до вимог ст.89 ЦПК України оцінив представлені сторонами матеріали за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та дійшов обгрунтованого висновку про задоволення позовних вимог АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», оскільки споживачем ОСОБА_1 допущено порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виразилося в самовільному підключенню електропроводки до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку в АДРЕСА_1 .

Доводи апеляційної скарги щодо неправильності відображення в протоколі судового засідання прізвища секретаря судового засідання, представника відповідача ОСОБА_2 не впливають на правильність ухваленого судом першої інстанції рішення суду, з зауваженнями на протокол судового засідання відповідно до положень ст. 249 ЦПК України відповідач до суду не звертався.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів заявника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду першої інстанції, апеляційний суд виходить з того, що у справі, що розглядається, сторонам надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і процесуальному сенсах.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги відповідача ОСОБА_1 не спростовують правильність висновків суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, яке призвело або могло призвести до помилкового судового рішення. Ніяких нових обставин чи доказів, які не були предметом розгляду судом першої інстанції та могли б вплинути на правильність висновків та рішення суду апеляційної інстанції не надано.

Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Відповідно до частини 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують фактичних обставин справи, встановлених судом, і не дають підстав для висновку про порушення чи неправильне застосування судом норм матеріального чи процесуального права.

Саме з такого розуміння вищезазначених обставин та норм матеріального права виходить суд апеляційної інстанції та вважає, що суд першої інстанції виконав вимоги закону про законність рішення суду, висновки суду про задоволення позовних вимог здійсненні з дотриманням норм матеріального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

Щодо розподілу судових витрат

Відповідно до положень частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, у випадку скасування або зміни судового рішення та у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки оскаржуване судове рішення залишено без змін, а апеляційна скарга - без задоволення, питання про розподіл судових витрат апеляційний суд не вирішує.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Волноваського районного суду Донецької області від 16 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.

Суддя-доповідач О.М. Пономарьова

Судді С.А. Зайцева

Є.Є. Мальцева