СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-п/759/52/21
ун. № 2-2581-1/10
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2021 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О, розглянувши матеріали заяви Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27.09.2010 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

У березні 2021 року засобами поштового зв`язку до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27.09.2010 року.

В обгрунтування заяви вказано, що заочним рішенням Святошинського районного суду від 27.09.2010 у справі № 2-2581-1/10 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку задоволено. Визнано право спільної часткової власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях (1/2) на частину площею 0,0641 (код цієї частини земельної ділянки 75:158:031) від ділянки загальною площею 0,1641, котра розташована на АДРЕСА_1 . Зобов`язано Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації видати і зареєструвати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельний акт про їх право спільної власності в рівних долях ( по Ѕ частині) на частину площею 0.0641 га (код цієї частини земельної ділянки 75:158:031) від ділянки загальною площею 0,1641 га, котра розташована на АДРЕСА_1 .

Рішенням Київської міської ради від 15.03.2012 № 198/7535 «Про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) перейменовано у Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Представник вказує, що про заочне рішення, яке просять переглянути, дізнались під час ознайомлення з матеріалами справи 05.03.2021 року. Вказують, що відповідача не було повідомлено про судове засідання, призначене на 27.09.2010 року, у матеріалах справи відсутні докази направлення судової повістки та самого заочного рішення Святошинського районного суду міста Києва від 27.09.2010 року відповідачу, а тому оскільки на їх думку днем отримання рішення є 05.03.2021 року, останнім днем подачі заяви про перегляд заочного рішення є 15.03.2021 року, а тому строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення не порушено.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 26.03.2021 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху з підстав несплати судового збору та відсутністю клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення з наведення причин його пропуску.

14.06.2021 року через канцелярію суду представник Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Р. Грицаєнко подав заяву про усунення недоліків та докази сплати судового збору, в якій вказав, що строки звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 27.09.2020 року не пропущено, оскільки повний текст заочного рішення отримали 05.03.2021 року, такоим чином останнім днем подачі заяви про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27.09.2010 року є 15.03.2021 року, отже строк не порушено.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст.ст. 126, 127 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

За ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сам лише факт неотримання кореспонденції, яку суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав за належною адресою та які повернулися в суд, у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною пропуску строку, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

З матеріалів справи вбачається, що заочним рішенням Святошинського районного суду від 27.09.2010 у справі № 2-2581-1/10 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку задоволено. Визнано право спільної часткової власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних долях (1/2) на частину площею 0,0641 (код цієї частини земельної ділянки 75:158:031) від ділянки загальною площею 0,1641, котра розташована на АДРЕСА_1 . Зобов`язано Головне управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації видати і зареєструвати за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 земельний акт про їх право спільної власності в рівних долях ( по Ѕ частині) на частину площею 0.0641 га (код цієї частини земельної ділянки 75:158:031) від ділянки загальною площею 0,1641 га, котра розташована на АДРЕСА_1 (а.с. 43-44 том 1).

З заявою про перегляд вказаного заочного рішення заявник звернувся лише 17.03.2021 року, тобто більше ніж через 10 років після ухвалення рішення судом, при цьому вказує, що процесуальні строки не пропущені, оскільки про оспорюване рішення дізнались лише після ознайомлення з матеріалами справи 05.03.2021 року.

З твердженням представника Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про те, що процесуальні стоки для звернення з заявою про перегляд заочного рішення не пропущені, суддя не погоджується у зв`язку з наступним.

17.03.2015 року головний державний виконавець відділу примусового викогнання рішень ДВС України Думанська А.Л. звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з заявою про зміну способу та порядку виконання рішення суду у справі № 2-2581-1/10 боржник - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (а.с. 47-48 том 1).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.04.2015 року заяву про зміну способу виконання рішення задоволено (а.с. 62). Вказану ухвалу Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) отримав 27.04.2015 року, що підтверджується відповідним зворотнім повідомленням, отримав ОСОБА_3 (а.с. 69 том 1), що підтверджує обізнаність Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про наявність виконавчого провадження з виконання заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27.09.2010 року та з заявою про скасування заочного рішення представник не звертався.

Крім того, 27.01.2016 року головний державний виконавець відділу примусового викогнання рішень ДВС України звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з заявою про встановлення способу і порядку виконання рішення та зміну сторони виконавчого провадження (справа № 2-2581-1/10 боржник - Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)(а.с. 76-77 том 1).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 09.03.2016 року заяву задоволено частково, замінено сторону виконавчого провадження, а саме на відповідача - Головне управління Держгеокадастру у м. Києві (а.с. 162-163 том 1).

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 01.06.2016 року задоволено апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у м. Києві, ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 09.03.2016 року скасовано, в задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження відмовлено (а.с. 198 том 1). Судом встановлено, що рішенням Київської міської ради від 15.03.2012 № 198/7535 «Про діяльність виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» перейменовано Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду, принцип правової визначеності передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Європейський суд в ряді рішень зазначає: якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (рішення у справах «Устименко проти України», «Пономарьов проти України», «Рябих проти Росії» та ін.). На важливості дотримання принципу стабільності судових рішень наголошує і Верховний Суд, зокрема, в постанові Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2018 року №552/137/15-ц, в ухвалах від 01 жовтня 2018 року у справі № 757/21408/17-ц, від 19 листопада 2018 року у справі № 753/23587/16-ц, від 14 січня 2019 року у справі № 1805/4363/2012 та ін.

З моменту прийняття заочного рішення суду, яке просить переглянути представник, сплило понад 10 років.

Оскільки представник Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав заяву про перегляд заочного рішення із пропущенням встановленого законом строку, при цьому заяву (клопотання) про поновлення пропущеного строку із зазначенням поважності причин для його поновлення суду не надав, враховуючи принцип остаточності рішення та правової визначеності, заява представника Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про перегляд заочного рішення підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. ст. 126, 260, 284, 287 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про перегляд заочного рішення Святошинського районного суду м. Києва від 27.09.2010 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації про визнання права власності на земельну ділянку залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо ( частина перша статті 355 ЦПК України) або через суд першої інстанції (п. 15.5 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України) до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення.

Суддя Твердохліб Ю.О.