РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року м. Одеса Справа № 522/20069/20

Провадження № 2/522/904/21

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Кузнецової В.В.

за участю секретаря судового засідання Довгань Ж.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного нотаріусу Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса Арабаджи Катерини Георгіївни, треті особи: ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

11.11.2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , державного нотаріусу Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса Арабаджи Катерини Георгіївни, треті особи: ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_9 , який є рідним братом ОСОБА_9 .

Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина на 99/700 часток у квартирі АДРЕСА_1 .

30.05.2018 року ОСОБА_10 звернувся до Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса із заявою про прийняття спадщини.

21 січня 2019 року державним нотаріусом Арабаджи К.Г. Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса, винесена Постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дії. Постанова обґрунтована тим, що квартира в цілому складається з чотирьох кімнат, загальною площею 110,6 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м. У 2017 році було проведено реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстраційний номер майна: 101, дата реєстрації: 09.02.2017 року, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , згідно якої, загальна площа квартири складає 111,0 кв.м., житлова складає 80,0 кв.м., та в цілому складається з п`яти житлових кімнат, таким чином різниця кількості житлових кімнат, а саме в реєстрації п`ять житлових кімнат, а в правовстановлюючих документах чотири житлові кімнати, та житлова площа 80,0 кв.м., в реєстрації, а в правовстановлюючих документах 76,1 кв.м.

Таким чином позивач позбавлений можливості оформити спадкові права на вказану частку квартири, у зв`язку з чим був змушений звернутись з даним позовом до суду.

Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 16.11.2020 року вказану позовну заяву було залишено без руху.

26.11.2020 року позивачем надано суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 01.12.2020 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та призначено підготовче судове засідання на 27.01.2021 року.

27.01.2021 року у зв`язку з неявкою державного нотаріуса ПДНК у м.Одеса Арабаджи К.Г. підготовче судове засідання відкладене на 04.03.2021 року.

04.03.2021 року у зв`язку з мінуванням будівлі Приморського районного суду м.Одеси слухання справи відкладене на 22.04.2021 року.

Ухвалою суду від 22.04.2021 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , державного нотаріусу Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса Арабаджи Катерини Георгіївни, треті особи: ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та про визнання права власності в порядку спадкування за законом, та призначено до судового розгляду по суті на 10 червня 2021 року.

10.06.2021 року у судове засідання сторони не з`явилися, звернулися до суду із заявами про розгляд справи за їх відсутності.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, прийшов до наступних висновків.

Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини.

Так судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_9 , про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області 12.04.2018 р. складено відповідний запис №3978 та видане Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 .

ОСОБА_1 є братом померлого ОСОБА_9 .

З матеріалів спадкової справи, що залишилась після померлого ОСОБА_9 , яка була заведена Другою одеською державною нотаріальною конторою вбачається, що 30.05.2018 року із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_9 звернувся ОСОБА_1 .

Після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина на 99/700 частко квартири АДРЕСА_1 .

Так померлому спадкодавцю ОСОБА_9 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів 14 березня 2001 року, р.№8-11512, та Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Шостою одеською державною нотаріальною конторою 27 листопада 2002 року, р. №6-271, бланк ВАС 062030, належало право власності на 99/700 часток квартири АДРЕСА_1 , яка в цілому складається з чотирьох житлових кімнат, загальною площею 110,6 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м.

У 2017 році було проведено реєстацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстраційний номер майна: 101, дата реєстрації: 09.02.2017 року, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , згідно якої загальна площа квартири складає 111,0 кв.м., житлова площа складає 80,0 кв.м., та в цілому складається з п`яти житлових кімнат.

З листа КП «БТІ» ОМР за №499530,36 від 20.12.2018 року вбачається, що в зв`язку з тим, що приватизація комунальної квартири АДРЕСА_1 проводилась у різний час різними організаціями та належного доступу до всіх приміщень співвласників не було, тому у документах є розбіжності у площі квартири, нумерації приміщень та в кількості житлових кімнат. Вважати квартиру АДРЕСА_1 чотирьох кімнатною, загальною площею 111,0 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м.

21 січня 2019 року державним нотаріусом Арабаджи К.Г. Приморської державної нотаріальної контори у м. Одеса, винесена Постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дії. Постанова обґрунтована тим, що квартира в цілому складається з чотирьох кімнат, загальною площею 110,6 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м. У 2017 році було проведено реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстраційний номер майна: 101, дата реєстрації: 09.02.2017 року, а саме: на квартиру АДРЕСА_1 , згідно якої, загальна площа квартири складає 111,0 кв.м., житлова складає 80,0 кв.м., та в цілому складається з п`яти житлових кімнат, таким чином різниця кількості житлових кімнат, а саме в реєстрації п`ять житлових кімнат, а в правовстановлюючих документах чотири житлові кімнати, та житлова площа 80,0 кв.м., в реєстрації, а в правовстановлюючих документах 76,1 кв.м. З чого вбачається, що площа квартири АДРЕСА_1 за час життя Спадкодавця збільшилась.

В той же час, з матеріалів справи не вбачається, що площа квартири збільшилась за рахунок самочинного будівництва, який здійснив спадкодавець.

Відповідно до ст. ст. 1216 -1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавець), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до ст. 1222 ЦК України спадкоємці за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

За приписами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. За правилами ч. 1 ст. 1258, ч. 1 ст. 1261 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦП України).

Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними (ч. 1 ст. 1267 ЦК України).

Порядок прийняття спадщини визначений законодавцем у ст. 1268 ЦК України. Відповідно до вказаної правової норми спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу.

Суд вважає, що незважаючи на те, що площа квартири, за даними Державного реєстру речових прав на зазначене майно житлова площа збільшена з 76,1 кв.м. до 80,0 кв.м., та збільшена кількість кімнат з чотирьох до п`яти, то даний факт не може бути підставою для відмови у спадкуванні частини майна, що належала спадкодавцю відповідно до правовстановлюючих документів.

На підставі викладеного, суд вважає можливим визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_9 , право власності на 99/700 часток квартири АДРЕСА_1 , та складається в цілому з чотирьох житлових кімнат загальною площею 111,0 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м.

Щодо вимоги позивача внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно в «опис об`єкта» у розділі «Актуальна інформація про об`єкт нерухомого майна» слід зазначити наступне.

Правовідносини, пов`язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень врегульовані Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

Згідно з ч.1 ст.2 Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до ч.1 ст.5 цього Закону України у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.

Державній реєстрації, відповідно до ч.4 ст.15 Закону підлягають виключно заявлені права та їх обтяження за умови їх відповідності законодавству і поданим документам.

Частиною 1 статті 18 Закону передбачено, що державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв; 4) перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав); 6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником; 8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви. Частина друга цієї ж статті, визначає, що перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Згідно частини 8 статті 18, державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам.

Відповідно до ч.1 ст.20 Закону заява на проведення реєстраційних дій та оригінали документів, необхідних для проведення таких дій, подаються заявником у паперовій або електронній формі у випадках, передбачених законодавством.

Документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами (ч.1 ст.22).

Стаття 24 Закону передбачає вичерпний перелік підстав для відмови у вчинення державної реєстрації, зокрема, у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо: 1)заявлене речове право, обтяження не підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону; 2)заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; 3)подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом; 4)подані документи не дають змоги встановити набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяження; 5)наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; 6)наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно; 7)заяву про державну реєстрацію обтяжень щодо попереднього правонабувача подано після державної реєстрації права власності на таке майно за новим правонабувачем; 8) після завершення строку, встановленого частиною третьою статті 23 цього Закону, не усунені обставини, що були підставою для прийняття рішення про зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав; 9)заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень під час вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва подано не до нотаріуса, який вчинив таку дію; 10)заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень в електронній формі подано особою, яка згідно із законодавством не має повноважень подавати заяви в електронній формі; 11)заявником подано ті самі документи, на підставі яких заявлене речове право, обтяження вже зареєстровано у Державному реєстрі прав; 12) заявник звернувся із заявою про державну реєстрацію права власності щодо майна, що відповідно до поданих для такої реєстрації документів відчужено особою, яка на момент проведення такої реєстрації внесена до Єдиного реєстру боржників, зокрема за виконавчими провадженнями про стягнення аліментів за наявності заборгованості з відповідних платежів понад три місяці.

Відповідно до п.29 Постанови Кабінету міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», за результатами розгляду заяви адміністратор центру надання адміністративних послуг, що забезпечує прийняття, зберігання та видачу документів, поданих для державної реєстрації прав, невідкладно повертає заявникові оригінали документів, поданих для такої реєстрації (крім документів, що відповідно до закону не повертаються заявнику), та за наявності бажання заявника отримати результати державної реєстрації прав у паперовій формі - видає витяг з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав чи у разі відмови у проведенні державної реєстрації прав - рішення державного реєстратора щодо відмови в державній реєстрації прав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Таким чином, законом було встановлено дві імперативні норми в сукупності за наявності яких вносились зміни до запису Державного реєстру прав: заява власника та вичерпний й перелік змін, які вносяться в реєстр.

Позивачем заявлено вимогу про скасування запису про державну реєстрацію права власності щодо квартири , яка належить ОСОБА_2 .

Суд вважає, що дана вимога не може бути задоволена, оскільки позивач не є власником нерухомого майна, до запису якого вносяться зміни, тобто є неналежним заявником в силу положень п.3 ч.2 ст.2 та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Тому не є суб`єктом, якому належить право звертатись з відповідною заявою про реєстрацію речового права щодо майна яке йому не належить на визначених законом підставах.

З правового аналізу вище зазначених положень Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вбачається, що внесення відомостей до Державного реєстру прав здійснюється виключно на підставі рішень суду про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав та скасування державної реєстрації прав.

Відтак, належним способом захисту порушених в даному випадку є заявлення позивачем однієї із вище зазначених вимог.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, при цьому слід зазначити, що суд здійснює розгляд справи в межах заявлених позовних вимог відповідно до положень ст. 13 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 76, 77, 141, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), державного нотаріусу Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса Арабаджи Катерини Георгіївни (м.Одеса, вул.Середньофонтанська, 19-Б ), треті особи: ОСОБА_3 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ), ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 ), ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_2 ), про внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 ) в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_9 , право власності на 99/700 часток квартири АДРЕСА_1 , та складається в цілому з чотирьох житлових кімнат загальною площею 111,0 кв.м., житловою площею 76,1 кв.м.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається шляхом подання апеляційної скарги через Приморський районний суд м. Одеси до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Повний текст рішення складений та підписаний суддею 18.06.2021 року.

Суддя В.В. Кузнецова