Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 квітня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Рибалки Ю. В. ,

за участю секретаря судового засідання - Кужелєвій Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2019 року позивачі звернулися до суду з позовом, в якому просили визнати за ними в порядку спадкування за законом право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 в рівних частках по 1/2 частини вказаної квартири кожному.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивачів ОСОБА_3 , яка на момент смерті була зареєстрована та мешкала за адресою АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складалась з рухомого та нерухомого майна. Як зазначено позивачами інших спадкоємців, крім них, померла не мала. За свого життя померла склала на позивача ОСОБА_1 заповіт від 17 травня 2011 року, яким заповідала йому квартиру АДРЕСА_2 . Позивачці ОСОБА_2 померла також заповідала 04 грудня 2015 року квартиру АДРЕСА_3 . Квартира АДРЕСА_1 де мешкала померла нікому не заповідалась.

Після відкриття спадщини позивачі, з метою отримання свідоцтв про право на спадщину за заповітом та за законом, звернулись до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори де 06 грудня 2018 року було заведено спадкову справу №686/2018р. Так, позивачу ОСОБА_1 було видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 10 липня 2017 року на квартиру АДРЕСА_2 . Позивачці ОСОБА_2 підготовлено для видачі Свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру АДРЕСА_3 .

Разом з тим, державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори відмовив обом позивачам у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 через ненадання заявниками нотаріусу оригіналів правоустановчих документів на вказану квартиру. Про це нотаріусом була винесена Постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08 жовтня 2019 року №3671/02-31.

Оскільки інших спадкоємців у померлої ОСОБА_3 не має, ніхто окрім них з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався, позивачі вважають себе спадкоємцями п`ятої черги за законом і вимагають захисту своїх прав судом.

На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу від 26.01.2021 р. матеріали вищевказаного позову передані для розгляду судді Рибалці Ю.В..

Ухвалою суду від 27.01.2021 року відкрито провадження у справі.

Представник позивачів в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутністю, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити та ухвалити відповідне рішення.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, представник Київської міської ради надіслав до суду відзив на позовну заяву від 15 березня 2021 року в якому не висловив своїх заперечень відносно предмета позову та просив суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглядати справу без участі свого представника.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Судом достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Києві померла ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 03 грудня 2018 року, виданим Відділом державної реєстрації смерті ГТЮ у м.Києві.

На момент смерті померлій належала квартира АДРЕСА_1 де вона мешкала. Записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відносно цієї квартири немає, отже операцій щодо зміни власника з моменту запровадження цього електронного реєстру, відносно вказаної квартири не вчинялось. Разом з тим, відповідно до Інформаційної довідки від 07 грудня 2018 року Київського міського бюро технічної інвентаризації, виданої на запит нотаріальної контори, підтверджується, що квартира АДРЕСА_1 зареєстрована на померлу ОСОБА_3 на підставі Свідоцтва про право власності на житло, яке видане Відділом приватизації житла Подільської районної в місті Києві державної адміністрації 27 червня 1997 року на підставі розпорядження №11072. Отже, суд приходить до висновку про те, що квартира АДРЕСА_1 на момент смерті ОСОБА_3 належала їй на праві власності, а тому ввійшла до вкладу спадкової маси після її смерті.

Матеріалами справи підтверджується твердження позивачів про те, що померла ОСОБА_3 доводиться їм рідною тіткою. Позивачі мають спільного батька - ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який, в свою чергу, був рідним братом померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 .. Батьками ОСОБА_3 (спадкодавець) та ОСОБА_4 (батько позивачів) були ОСОБА_5 (дід позивачів) та ОСОБА_6 (баба позивачів). Отже, судом встановлено, що позивачі входять до п`ятої черги спадкування, як інші родичі спадкодавця першого ступеня споріднення.

Відповідно до інформації наданої Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 звертались лише позивачі. Встановлений ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України загальний строк для прийняття спадщини сплив 28 травня 2019 року.

Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Як, передбачено ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Померла ОСОБА_3 залишила два заповіти, яким заповідала позивачу ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 , а позивачці ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_3 . Квартира ж АДРЕСА_1 де мешкала померла нікому не заповідалась, а тому спадкування цієї квартири має відбуватись в порядку, визначеному законом.

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 1260 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч.3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

На підставі п. 4.14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів.

Згідно зі ст. 182 ЦК України та ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 року №1952-ІV, право власності на нерухомість підлягає обов`язковій державній реєстрації та виникає з моменту такої реєстрації. Будь-які правочини щодо нерухомого майна, в тому числі видача свідоцтва про право на спадщину, вчиняються, якщо право власності на таке майно зареєстровано згідно з вимогами цього Закону.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності.

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є громадянами Російської Федерації та у відповідності до положень п.6 ч.1 ст.1 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» вважаються іноземцями. Відповідно до ст.3 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства» іноземці, які перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обов`язки, як і громадяни України, за винятками, встановленими Конституцією, законами чи міжнародними договорами України. Чинне законодавство України не обмежує іноземців у праві на отримання нерухомого майна (квартири) у спадщину.

Враховуючи те, що позивачі в іншій спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не можуть, суд вважає, що позовні вимоги про визнання за позивачами права власності на квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 ґрунтуються на чинному законодавстві.

Судом встановлено, що позивачі звернулись до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в межах встановленого шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини. Інших осіб, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , судом не встановлено. Квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності померлій ОСОБА_3 . Отже, позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважаються такими що отримали в рівних частках по 1/2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом. Зазначене право позивачів підлягає судовому визнанню та захисту, шляхом задоволення заявленого позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.1216-1219 ЦК України, ст.ст. 13, 14, 82, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_5 ) право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 (одну другу) частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_6 ) право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 (одну другу) частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 14.06.2021 року.

Суддя Ю. В. Рибалка