ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року

м. Харків

справа № 631/644/20

провадження № 22-ц/818/687/21

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Тичкової О.Ю.,

суддів - Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря судового засідання Сидорчук М.О.,

сторони справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 вересня 2020 року, ухвалену у складі судді Мащенко С.В.,

установив:

У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом про визнання права власності мотивуючи його тим, що він з ОСОБА_2 з 1986 року мешкав однією сім`єю, мали спільний побут, обов`язки та спільний бюджет. 20.05.2005 року вони купили два будинку АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . 05.08.2005 року вони зареєстрували шлюб. Отже, спірні будинку були набуті сторонами за час шлюбу, а тому є спільною сумісною власністю подружжя. Позивач просить визнати за ним право власності на 1/2 частину домоволодіння АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 .

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 вересня 2020 року у відкритті провадження ОСОБА_1 відмовлено на підставі п.6 ч.1 ст. 186 ЦПК України.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу та справу направити до суду першої інсьанції для вирішення питання про відкриття провадження.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що на час подання позову йому не було відомо про смерть ОСОБА_2 , а правовідносини щодо спадкування майна допускають правонаступництво. Таким чином, суд зобов`язаний був встановити коло спадкоємців і залучити їх у якості відповідачів.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Заслухавши доповідь головуючого судді, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 367 ЦПК України).

Статтею 375 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відмовляючи у відкритті провадження у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до відповіді Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована на території сільської ради за адресою: АДРЕСА_3 по день смерті актовий запис № 2 від 03.02.3030 року.

Згідно актового запису про смерть № 2 від 03.02.2020 року, складеного виконавчим комітетом Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , отже, керуючись положеннями п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті провадження..

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З матеріалів справи вбачається, що, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд першої інстанції на виконання вимог ч. 6 ст.187 ЦПК України звернувся до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи (а. с. 10, 11) та на цей запит Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області надано відповідь, що ОСОБА_2 була зареєстрована на території сільської ради по день смерті актового запису № 2 від 03.02.2020 року (а. с. 12).

Згідно актового запису про смерть № 2 від 03.02.2020 року, складеного виконавчим комітетом Просянської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 16).

Згідно із ст. ст. 46, 47 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Разом з тим, положеннями ч. 4 ст. 25 ЦК України передбачено, що цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Положеннями статті 1216 ЦК України встановлено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (право попередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Таким чином, правонаступництво у справі допускається, правонаступників можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Такий висновок суду апеляційної інстанції узгоджується із висновком Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16, постанови від 18 грудня 2019 року у справі № 127/328/17.

З урахуванням наведеного, оскільки відповідно до положень ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність відповідача - ОСОБА_2 , припинилася 30.01.2020 року у момент його смерті, тобто до моменту пред`явлення позову, отже відсутні підстави для застосування ст. 55 ЦПК України, а суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у відкритті провадження.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, тому відповідно до положень ст. 375 ЦПК України апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу - без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 - 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Нововодолазького районного суду Харківської області від 21 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складений 10 червня 2021 року.

Головуючий: О.Ю.Тичкова

Судді: С.С.Кругова

Н.П.Пилипчук