Номер провадження 2/754/2235/21
09 червня 2021 року Суддя Деснянського районного суду міста Києва Зотько Т.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Управління Державного агенства рибного господарства у м.Києві та Київській області до ОСОБА_1 , 3-особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Вишгородська міська рада Київської області про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, -
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Вимоги позовної заяви обґрунтовані тим, що 11.08.2019 о 17:00 год. гр. ОСОБА_1 на Канівському водосховищі в районі р. Дніпро, в м. Вишгород, Київської області, порушив правила рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом оснащеним кормушкою з гачком - 2 шт., з берега, у забороненій зоні Київської ГЕС. При цьому, виловив риби: лящ - 5 шт., загальною вагою - 3,0 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 850, 00 грн. Постановою по справі про адміністративне правопорушення №1/009166 від 11.08.2019 відповідача визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, накладено адміністративне стягнення. З урахуванням викладеного, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 850, 00 грн. та судові витрати.
Ухвалою від 16.12.2020 року позовну заяву призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Разом з цим учасникам справи було направлено ухвалу суду про відкриття провадження у справі та направлено відповідачу копії позовної заяви з додатками та встановлено для учасників строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.
Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.
Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідач сповіщався про розгляд судом даного провадження належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, однак поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання». Відзиву на позовну заяву не надходило.
Представник третьої особи сповіщений про розгляд судом даного провадження належним чином, про що свідчить відмітка уповноваженої особи про вручення поштової кореспонденції. Пояснень щодо змісту позовної заяви не надходило.
Відповідно до положень ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу без участі позивача та відповідача на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи та, враховуючи положення ст.ст. 280-281 ЦПК України постановити заочне рішення у справі.
Суд, у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що вимоги позовної заяви підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що відповідно до протоколу № 009166 про адміністративне правопорушення від 11.08.2019, 11.08.2019 о 17:00 год., гр. ОСОБА_1 на Канівському водосховищі в районі р. Дніпро, в м. Вишгород, Київської області, порушив правила рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом оснащеним кормушкою з гачком - 2 шт., з берега, у забороненій зоні Київської ГЕС. При цьому, виловив риби: лящ- 5 шт., загальною вагою - 3, 0 кг., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 850, 00 грн.Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 4.13.3. «Правил любительського і спортивного рибальства» та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 3 ст. 85 КУпАП.
Постановою по справі про адміністративне правопорушення №1/009166 від 11.08.2019 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170, 00 грн.
Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, розмір шкоди заподіяної відповідачем визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 850 грн.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Згідно з вимогами ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Відповідно до вимог ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Таким чином, оцінюючи належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що відповідач своїми неправомірними діями, які полягали в порушенні правил рибальства, завдав шкоду рибному господарству України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі, та стягнення з відповідача завданої шкоди в розмірі 850, 00 грн.
Крім того, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 1166 ЦК України, Закон України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 13, 81, 258, 258, 265, 268 ЦПК України, суд
Позов Управління Державного агенства рибного господарства у м.Києві та Київській області - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду виготовлено 09.06.2021.
Суддя: