Справа № 134/321/21
Провадження № 22-ц/801/2354/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Лабай О. В.
Доповідач:Панасюк О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 рокуСправа № 134/321/21м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Ковальчука О. В., Шемети Т. М.,

з участю секретаря судового засідання Француза М. Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Крижопільської селищної ради Вінницької області про стягнення заборгованості по заробітній платі та зобов`язання сплати Єдиного соціального внеску за апеляційною скаргою Крижопільської селищної ради Вінницької області на рішення Крижопільського районного суду Вінницької області у складі судді Лабая О. В. від 16 липня 2021 року,

встановив:

В лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом, за яким просила:

-стягнути з Крижопільської селищної ради Вінницької області на її користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 46678 грн 13 к. без врахування податків і зборів та 20000 грн 00 к. у відшкодування моральної шкоди;

-зобов`язати Крижопільську селищну раду Вінницької області сплатити на відповідний рахунок Державної податкової служби Єдиний соціальний внесок (далі ЄСВ) за період з травня 2020 року по лютий 2021 року в розмірі 11196 грн 24 к.

На обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що з 05 лютого 2007 року вона працює на посаді завідуючої дошкільного навчального закладу «Ромашка» (далі ДНЗ «Ромашка») с. Голубече Крижопільського району Вінницької області.

12 вересня 2014 року 32 сесією 6 скликання Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області прийнято рішення № 770-32/2014 «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече шляхом утворення комунального закладу ясла-садок комбінованого типу «Калина» Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області».

Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2015 року (справа № 134/194/15-а), залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2015 року, вказане рішення сільської ради визнано протиправним та скасовано.

29 травня 2015 року Голубецькою сільською радою Крижопільського району Вінницької області на 39 сесії 6 скликання повторно прийнято рішення «Про ліквідацію дошкільного навчального закладу «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області».

Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2016 року (справа № 134/1365/15-а) це рішення визнано протиправним і скасовано. Зобов`язано Голубецьку сільську раду Крижопільського району Вінницької області відновити роботу ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області.

Зазначала, що з приводу стягнення заборгованості по заробітній платі з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області вона неодноразово зверталася до суду.

Рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2019 року (справа № 134/336/19), залишеним без змін постановою Вінницького апеляційного суду від 20 червня 2019 року та постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 грудня 2019 року, з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області стягнуто заборгованість по заробітній платі станом на 19 квітня 2019 року.

Заочним рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 01 липня 2020 року (справа № 134/790/20), з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області стягнуто заборгованість по заробітній платі станом на 15 травня 2020 року.

Вказувала, що ДНЗ «Ромашка» роботу не відновив, заробітну плату вона не отримала.

Крім того, зазначала, що за час невиплати їй заробітної плати за неї як найманого працівника не сплачено ЄСВ на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», який нараховується на суми заробітної плати, що призвело до втрати нею страхового стажу.

На час звернення до суду з цим позовом Голубецьку сільську раду Крижопільського району Вінницької області () реорганізовано відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» від 17 листопада 2020 року № 1009-ІХ, у зв`язку з чим вона увійшла до складу Крижопільської громади. Правонаступником усіх прав і обов`язків Голубецької сільської ради є Крижопільська селищна рада ().

Рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 16 липня 2021 року позов задоволено частково. Стягнуто з Крижопільської селищної ради Вінницької області на користь ОСОБА_1 46678 грн 13 к. заборгованості по заробітній платі за період з 16 травня 2020 року по 15 лютого 2021 року, 6000 грн 00 к. витрат на правничу допомогу. Зобов`язано Крижопільську селищну раду Вінницької області сплатити на відповідний рахунок Державної податкової служби за місцем обліку ЄСВ за ОСОБА_1 , який нараховується на суму заробітної плати за період з 16 травня 2020 року по 15 лютого 2021 року в розмірі 10693 грн 47 к.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що ОСОБА_1 працює на посаді завідуючої ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області, із займаної посади не звільнена, судові рішення про відновлення роботи дошкільного навчального закладу не виконані, а тому вона має право на заробітну плату, яка, з огляду на статус ДНЗ «Ромашка», має стягуватися із засновника, яким була Голубецька сільська рада Крижопільського району Вінницької області та правонаступником якої є Крижопільська селищна рада Вінницької області. Оскільки за ОСОБА_1 як найманого працівника не сплачено ЄСВ, то Крижопільську селищну раду Вінницької області необхідно зобов`язати його сплатити.

В апеляційній скарзі Крижопільська селищна рада Вінницької області, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просила рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову у позові.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, тому що ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області, засновником якого є Голубецька сільська рада (), яка не припинена, що підтверджується наявністю відповідного запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Зазначала, що ОСОБА_1 в період, що зазначений в позові, фактично не виконувала трудових обов`язків, це є свого роду прогул. Помилковим є висновок суду і про стягнення ЄСВ, тому що немає підстав для стягнення заробітної плати.

ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу, за яким просила залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, як таке, що ухвалене з дотриманням норм процесуального права, відповідно до встановлених обставин справи та норм матеріального, якими регулюються правовідносини сторін.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Частинами першою третьою статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

За змістом статті 374 ЦПК України апеляційний суд залишає судове рішення без змін, а скаргу без задоволення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (стаття 375 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом встановлено, що з 05 лютого 2007 року ОСОБА_1 працює на посаді завідуючої ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області.

12 вересня 2014 року 32 сесією 6 скликання Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області прийнято рішення № 770-32/2014 «Про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече шляхом утворення комунального закладу ясла-садок комбінованого типу «Калина» Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області».

Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 15 квітня 2015 року (справа № 134/194/15-а), залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2015 року, вказане рішення сільської ради визнано протиправним та скасовано.

Рішенням 39 сесії 6 скликання Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області ради від 29 травня 2015 року повторно вирішено питання про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області.

Постановою Крижопільського районного суду Вінницької області від 14 квітня 2016 року (справа № 134/1365/15-а), залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 22 червня 2016 року, зазначене рішення сільської ради визнано протиправним і скасовано. Зобов`язано Голубецьку сільську раду Крижопільського району Вінницької області відновити роботу ДНЗ «Ромашка» с. Голубече Крижопільського району Вінницької області.

Між сторонами виник спір з приводу стягнення заборгованості по заробітній платі за період з 16 травня 2020 року по 15 лютого 2021 року та зобов`язання відповідача сплатити за вказаний період ЄСВ за ОСОБА_1 як найманого працівника.

Відповідно до частин першої та п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 №707-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Вінницької області» Голубецька територіальна громада входить до складу Крижопільської територіальної громади.

Відповідно до пункту 2 Постанови Верховної ради України від 17 липня 2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», у Вінницькій області утворено, зокрема, Тульчинський район (з адміністративним центром у місті Тульчин) у складі територій Брацлавської селищної, Вапнярської селищної, Городківської сільської, Крижопільської селищної, Піщанської селищної, Студенянської сільської, Томашпільської селищної, Тульчинської міської, Шпиківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з змінами та доповненнями), до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням ряду положень, зокрема:

- у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади) (підпункт 1 пункту 6-1).

Рішенням № 113 Крижопільської селищної ради Вінницької області від 23 грудня 2020 року 3 сесії 8 скликання вирішено розпочати процедуру реорганізації Голубецької сільської ради (код 04328772) шляхом приєднання до Крижопільської селищної ради (), правонаступником всього майна, прав та обов`язків Голубецької сільської ради є Крижопільська селищна рада Вінницької області.

В статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зазначено, що перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону.

Рішенням № 2 Крижопільської селищної ради Вінницької області від 27 листопада 2020 року 1 сесії 8 скликання вирішено визнати обраним і зареєстрованим Крижопільским селищним головою Василишена В. М.

Рішенням № 2 Крижопільської селищної ради Вінницької області від 27 листопада 2020 року 1 сесії 8 скликання вирішено визначити повноваження депутатів Крижопільської селищної ради 8 скликання, починаючи з 27 листопада 2020 року згідно з додатком.

Як видно з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Голубецька сільська рада Крижопільського району Вінницької області () в стадії припинення: https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search/person-result.

Відповідно до підпункту 4 пункту 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з змінами та доповненнями), сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади з урахуванням особливостей, визначених підпунктами 5 і 6 цього пункту.

Подібні за змістом правовідносини були предметом розгляду Верховного Суду, який зазначив, що відсутність у реєстрі запису про припинення юридичної особи внаслідок реорганізації недостатньо для висновку про ненастання правонаступництва (постанова Великої палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 910/5953/17, постанова Верховного Суду від 4 листопада 2020 року у справі №922/817/18).

Таким чином, з огляду на законодавче врегулювання питання правонаступництва новоутворених територіальних громад, на зміни в адміністративно-територіальному устрої України, та з урахуванням того, що розпочала свою роботу новообрана Крижопільська селищна рада Вінницької області, яка є правонаступником Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області, суд першої інстанції правильно зробив висновок, що повноваження Голубецької сільської ради припинилися та всі її права і обов`язки перейшли до Крижопільської селищної ради, а наявність чи відсутність в реєстрі запису про припинення юридичної особи, яка реорганізовувалась шляхом приєднання не свідчить про те, що правонаступництво не відбулося.

Суд першої інстанції помилково послався на підпункт 5 пункту 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (з змінами та доповненнями), який регулює порядок правонаступництва у випадку, коли територія розформованої територіальної громади включена до територій кількох сформованих територіальних громад, але це не змінює правильності остаточного висновку суду першої інстанції.

Щодо доводів апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 фактично не виконувала трудових обов`язків і період, який вона вказує, є фактично прогулом, апеляційний суд виходить із такого.

Відповідно до статті 94 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується.

Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначається цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 115 КЗпП України чітко визначені строки виплати заробітної плати.

Частиною другою статті 233 КЗпП України установлено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

ОСОБА_1 неодноразово зверталася до суду з позовом про стягнення заборгованості по заробітній платі в зв`язку з визнанням на підставі судових рішень незаконності прийнятих рішень Голубецькою сільською радою Крижопільського району Вінницької області про ліквідацію ДНЗ «Ромашка» та невиконанням цих судових рішень, що позбавляє її права на заробітну плату, зокрема:

-рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 19 квітня 2019 року (справа № 134/336/19), яке набрало законної сили 20 червня 2019 року, з Голубецької сільської ради Крижопільського району стягнуто на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 88976 грн 89 к.;

-заочним рішенням Крижопільського районного суду Вінницької області від 01 липня 2020 року (справа № 134/790/20), з Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області стягнуто на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 56091 грн 26 к.

Вказаними судовими рішеннями було встановлено, що ОСОБА_1 має право на заробітну плату, оскільки трудові відносини з нею не припинені, заборгованість на її користь необхідно стягувати саме із засновника дошкільного навчального закладу Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області.

Апеляційний суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 12 грудня 2018 року (справа № 134/1579/15-ц) та від 24 грудня 2019 року (справа № 134/336/19), у якому підтверджена правильність висновків судів першої та апеляційної інстанцій про те, що оскільки працівник не був звільнений із займаної посади в спосіб, передбачений законодавством, а рішення про відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» не виконане, то працівник має право на отримання заробітної плати і таку заробітну плату необхідно стягувати із засновника ДНЗ «Ромашка» Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області, що узгоджується зі Статутом ДНЗ «Ромашка», Законом України «Про дошкільну освіту».

Посилання Крижопільської селищної ради Вінницької області на рішення Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області від 02 серпня 2019 року 31 сесії 7 скликання «Про відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка» с. Голубече суд першої інстанції правильно не взяв до уваги, тому що до суду була надана ксерокопія такого рішення, не засвідчена належним чином, доказів реального виконання судового рішення про відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» суду надано не було.

Частинами першою, другою статті 76 ЦПК установлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина друга статті 95 ЦПК).

Відтак, ксерокопія рішення Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області від 02 серпня 2019 року 31 сесії 7 скликання «Про відновлення роботи та фінансування ДНЗ «Ромашка» с. Голубече, не засвідчена належним чином, є недопустимим доказом, на його основі не може гуртуватися висновок про поновлення трудових прав позивачки. Будь-яких інших доказів, які б давали змогу виснувати про відновлення роботи ДНЗ «Ромашка» матеріали справи не містять.

Отже, оскільки ОСОБА_1 не звільнена з роботи у передбаченому законом порядку, робота ДНЗ «Ромашка» не відновлена, Крижопільська селищна рада Вінницької області є правонаступником Голубецької сільської ради Крижопільського району Вінницької області, то суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 46678 грн 13 к. заборгованої заробітної плати за період з 16 травня 2020 по 15 лютого 2021 року.

Апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги про безпідставність вимоги про стягнення ЄСВ через не нарахування ОСОБА_2 заробітної плати з огляду на таке.

Відповідно до статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Статтею 46 Конституції України передбачено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у старості. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхування за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій.

Відповідно до пункту першого статті 1 Закону України № 400/97-ВР «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» (далі Закон № 400/97-ВР) платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є суб`єкти підприємницької діяльності незалежно від форм власності, їх об`єднання, бюджетні, громадські та інші установи та організації, об`єднання громадян та інші юридичні особи, а також фізичні особи суб`єкти підприємницької діяльності, які використовують працю найманих працівників.

Статтею 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі Закон № 1058-VI) установлено, що страхувальники це роботодавці та інші особи, які відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Згідно з частиною шостою статті 20 Закону № 1058-VI страхувальники зобов`язані сплачувати страхові внески, нараховані за відповідний базовий звітний період, не пізніше ніж через 20 календарних днів із дня закінчення цього періоду.

Відповідно до частини другої статті 20 Закону № 400/97-ВР персоніфіковані відомості про заробітну плату (дохід, грошове забезпечення, допомогу, компенсацію) застрахованих осіб, на яку нараховано і з якої сплачено страхові внески, та інші відомості подаються до Пенсійного фонду роботодавцями, підприємствами, установами, організаціями, військовими частинами та органами, які виплачують грошове забезпечення, допомогу та компенсацію відповідно до законодавства.

Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 7 Закону № 400/97-ВР єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, не зменшені на суму відрахувань податків, інших обов`язкових платежів, що відповідно до закону сплачуються із зазначених сум, та на суми утримань, що здійснюються відповідно до закону або за договорами позики, придбання товарів та виплат на інші цілі за дорученням отримувача. Єдиний внесок нараховується на суми, зазначені в частинах першій і другій цієї статті, незалежно від джерел їх фінансування, форми, порядку, місця виплати та використання, а також від того, чи виплачені такі суми фактично після їх нарахування до сплати.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону № 400/97-ВР обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Згідно з частиною четвертою статті 9 Закону № 400/97-ВР обчислення єдиного внеску за минулі періоди, крім випадків сплати єдиного внеску згідно з частиною п`ятою статті 10 цього Закону, здійснюється виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 16 Закону № 1058-VI, застрахована особа має право вимагати від страхувальника сплати страхових внесків, у тому числі в судовому порядку.

Звертаючись до суду за захистом свої прав як особи застрахованої відповідно до Закону № 1058-VI, ОСОБА_1 надала суду довідку про індивідуальні відомості застрахованої особи, облік якої веде Пенсійний фонд України (довідка форми ОК-7), з якої, зокрема, видно, що в період з травня 2020 року по лютий 2021 року не відображені відомості ні про нараховану заробітну плату, ні про перерахований ЄСВ, що необхідні для визначення розміру пенсії ОСОБА_1 .

Отже, вирішуючи спір в частині нарахування та стягнення ЄСВ на застраховану особу ОСОБА_1 суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права та надав вірну оцінку зібраним у справі доказам (зокрема, довідці ОК-7).

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд апеляційної інстанції враховує положення практики ЄСПЛ про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.).

Таким чином, доводи апеляційної інстанції не є істотними і зводяться до переоцінки доказів, досліджених та оцінених судом першої інстанції, а відтак не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які є підставою для скасування чи зміни рішення суду.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381, 384 ЦПК України апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Крижопільської селищної ради Вінницької області залишити без задоволення, а рішення Крижопільського районного суду Вінницької області від 16 липня 2021 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

(Повний текст судового рішення виготовлено 21 грудня 2021 року).

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: О. В. Ковальчук

Т. М. Шемета