УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року Солом`янський районний суд м. Києва

у складі:головуючого судді - Букіної О.М.,

при секретарі - Кривулько С.В.

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва перебуває вказана вище цивільна справа.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 21.02.2020 відкрито спрощене позовне провадження в справі без виклику сторін.

Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 26.06.2020 справу призначено до розгляду з повідомленням сторін.

У судовому засіданні 12.03.2021 по справі за клопотанням позивача-1 оголошено перерву.

Проте, у судове засідання 08.11.2021 о 11.30 год. та повторно 20.12.2021 о 16.00 год., позивачі не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджуються зворотними поштовими повідомленнями про вручення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав,якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники

Встановлено, що позивачі в судові засідання призначені на 08.11.2021 о 11.30 год. та повторно 20.12.2021 о 16.00 год., не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджуються зворотними поштовими повідомленнями про вручення ( а.с. 160-163).

Про причини неявки суд до відома не поставили та клопотання про слухання справи у їх відсутності не подали.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд також враховує розумні строки розгляду справи, зокрема, і в частині вирішення питання щодо відкриття провадження у справі, передбачені законодавством, які порушуються саме внаслідок неотримання стороною позивача кореспонденції, за вказаними ним самим адресами, та кваліфікує таку поведінку позивача та його представників, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, як втрату зацікавленості в розгляді даної позовної заяви та актуальності самого питання для позивача.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Крім того, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд вважає, що позивач не з`являючись у судові засідання, не даючи суду можливості своїми діями у встановлений законом строк вирішити справу, зловживає своїми процесуальними правами.

При цьому, неявка позивачів перешкоджає розгляду справи по суті з огляду на наявність спірних правовідносин, визначення меж цивільно-правової відповідальності з урахуванням особливостей вчинення реєстраційних дій.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене вище та приймаючи до уваги, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, неявка позивачів перешкоджає розгляду справи, а тому суд вважає за необхідне залишити позов без розгляду, роз`яснивши при цьому про можливість, відповідно до ст. 257 ЦПК України, повторно звернутися до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст. 43, 131, 257, 259-261 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя: О.М.Букіна