Ленінський районний суд м. Полтави
Справа № 553/1479/21
Провадження № 2/553/844/2021
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 червня 2021 року м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Високих М.С., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Полтавської нотаріальної контори №1 про звільнення майна з-під арешту та виключення відомостей про арешт з державного реєстру,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із згаданим позовом до відповідача, в якому прохає звільнити з-під арешту та заборони відчуження належну йому на праві власності квартиру АДРЕСА_1 , та виключити відомості про арешт та заборону відчуження нерухомого майна з відповідного Державного Реєстру.

Перевіривши позовну заяву, вважаю що позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

У відповідності до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Зміст зазначених у ст.4 ЦПК України підстав для захисту відображений у відповідних нормах статтей, що регулюють ту чи іншу категорію правовідносин. Порушення цивільних прав має проявлятись в активних діях відповідача, невизнання цивільного права, у свою чергу, полягає в пасивному запереченні наявності у особи суб`єктивного цивільного права, зокрема, на майно, на право користування майном, на спадкування, на частину в загальному майні, яке безпосередньо не спричиняє шкоду суб`єктивному праву, але створює невпевненість у правовому статусі носія суб`єктивного права, оспорювання суб`єктивного цивільного права відображає такий стан правовідносин, коли суб`єктивне цивільне право заперечується в юрисдикційному органі.

У відповідності до ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи та повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Вказаних вимог позивачем дотримано не було, зокрема, не вказано яким чином саме відповідачем Полтавською нотаріальною конторою №1 були порушені, невизнані чи оспорені його права, не наведено обґрунтувань щодо вимоги про звільнення спірного майна з-під заборони відчуження та виключення відповідних відомостей з реєстру.

Як убачається зі змісту позову та доданих до нього документів, на квартиру АДРЕСА_1 ухвалою Ленінського районного суду від 15.04.2005 на підставі заяви ОСОБА_2 про вжиття запобіжних заходів було накладено арешт. Тобто, арешт на належне позивачу майно було накладено як захід забезпечення позову до його подання.

Згідно із нормами цивільного процесуального закону, питання про скасування заходів забезпечення позову може вирішуватись судом за клопотанням учасника справи. Між тим, інша особа, відмінна від учасника справи і яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, в такому разі у рішенні суду зазначається про скасування заходів забезпечення позову.

Позивачем, в порушення вимог ст.175 ЦПК України, не було викладено обставин та не зазначено, чи був він стороною у справі, в межах якої було застосовано захід забезпечення, ким приходиться позивачу ОСОБА_2 , за заявою якого накладався арешт тощо.

У відповідності до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, у відповідності до ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Полтавської нотаріальної контори №1 про зняття арешту з майна залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, який починає свій перебіг з дня отримання позивачем копії даної ухвали.

В разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя

Ленінського районного суду м.Полтави М.С. Високих