Справа № 523/2518/21
Провадження №2-з/523/3/21
У Х В А Л А

16.02.2021 року м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Кремер І.О., розглянувши матеріали заяви представника заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви. Обґрунтовуючи заявлені вимоги вказує на те, що 04.12.2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено Попередній договір № АВ-04/12/2020ВХ про купівлю 3/40 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , яка належить останній на праві спільної часткової власності на підставі договору дарування частини домоволодіння, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Гребенюк І.М. 22.07.2004 року, зареєстрованого у реєстрі за №6730 та зареєстрованого в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та об`єктів нерухомості». На виконання умов вказаного договору ОСОБА_2 передала ОСОБА_3 завдаток у розмірі 800 доларів США, що на момент укладення угоди еквівалентно 22 560 грн.

Відповідно до п. 1.1 вказаного вище договору сторони зобов`язались укласти договір купівлі-продажу об`єкта до 31.12.2020 року. Однак, у зв`язку із тим, що ОСОБА_3 не змогла підготувати належним чином документи для продажу у встановлений строк здійснити посвідчення договору купівлі продажу виявилось неможливим.

ОСОБА_2 звернулася до ОСОБА_3 із проханням повернути їй завдаток, який вона отримала 04.12.2020 року, згідно із розпискою про отримання завдатку. Однак, остання відмовилась повертати завдаток з причин, що вона нічого не винна. У зв`язку з цим заявниця вимушена звернутися за захистом своїх порушених прав та має намір в найближчий час звернутись до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення отриманого завдатку.

ОСОБА_2 довідалась від ріелторів та агенцій нерухомості м. Одеси про те, що ОСОБА_3 надалі намагається продати домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , чи отримати за нього знову завдаток.

А тому, з метою забезпечення майбутнього позову, просить суд постановити ухвалу, якою накласти арешт на 3/40 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрований в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та об`єктів нерухомості» в книзі: 163дод-30, номер запису: 14333, реєстраційний номер: 6601664, та належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Дмитровським МВ УМВС України в Донецькій області 25.10.2000 року, на підставі договору дарування частини домоволодіння посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Гребенюк І.М. 22.07.2004 року зареєстрованого у реєстрі за №6730.

Дослідивши матеріали заяви, суддя доходить наступного висновку.

Згідно приписів ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Із матеріалів справи вбачається, що 04.12.2020 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено Попередній договір № АВ-04/12/2020ВХ про купівлю 3/40 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , яка належить останній на праві спільної часткової власності на підставі договору дарування частини домоволодіння, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Гребенюк І.М. 22.07.2004 року, зареєстрованого у реєстрі за №6730 та зареєстрованого в КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та об`єктів нерухомості», що підтверджується наявною в матеріалах справи копією даного договору.

Факт належності ОСОБА_3 3/40 частки домоволодіння, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , підтверджується наявною в матеріалах справи копією Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 4643731 від 06.09.2004 року.

Згідно п.п. 1.2.2 Попереднього договору № АВ-04/12/2020ВХ від 04.12.2020 року сторони домовилися, що ціна об`єкту договору становить 423000 грн.

Із матеріалів заяви вбачається, що на виконання умов вказаного договору ОСОБА_2 передала ОСОБА_3 завдаток у розмірі 800 доларів США, що на момент укладення угоди еквівалентно 22 560 грн., що підтверджується наявною в матеріалах справи копією Розписки від 04.12.2020 року.

Представник заявника вказує на те, що ОСОБА_2 має намір звернутися за захистом своїх порушених прав в найближчий час до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення отриманого завдатку.

Відповідно до ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно приписів ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до роз`яснень Постанови № 9 Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідного виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовними вимогами.

Обгрунтовуючи вимоги поданої заяви про забезпечення позову, представник заявника вказує на те, що ОСОБА_2 звернулася до ОСОБА_3 з проханням повернути їй завдаток, який вона отримала 04.12.2020 року, однак остання відмовилася, зіславшись на те, що вона нікому не винна, на підставі чого між сторонами виник спір.

Однак, суддя вважає за необхідним констатувати, що в матеріалах заяви відсутній жодний належний доказ факту звернення заявника до ОСОБА_3 з вимогою про повернення отриманого завдатку, який залишився без відповідного реагування, що підтверджував би наявність між сторонами спору.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків накладення арешту.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову.

Так відповідно до п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Обґрунтовуючи вимоги поданої заяви представник заявника вказує на те, що ОСОБА_2 довідалась від ріелторів та агенцій нерухомості м. Одеси про те, що ОСОБА_3 надалі намагається продати домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , чи отримати за нього знову завдаток.

В підтвердження викладеної обставини представником заявника було долучено до матеріалів справи скріншот із інтернет сайту OLX.ua з якого вбачається, що станом на 08.02.2021 року домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , виставлено на продаж.

Суддя констатує, що само по собі факт наміру звернення ОСОБА_4 до з позовом про повернення завдатку в розмірі 22560 грн., отриманого на виконання попереднього договору в жодному разі не є підставою для задоволення заяви про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно ОСОБА_3 , як законного власника, з огляду на те, що право власності останньої на це приміщення ОСОБА_2 не оспорюється, а предметом спору є лише виключно договірно-правові відносини стосовно повернення отриманого завдатку на виконання умов Попереднього договору № АВ-04/12/2020ВХ від 04.12.2020 року.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви та надані до неї докази, приходжу до переконання, що заявлений представником ОСОБА_1 вид забезпечення позову у вигляді накладення арешту не є співмірним із майбутніми позовними вимогами, з тих підстав, що предметом майбутнього позову буде повернення отриманого завдатку в розмірі 22560 грн., тоді як представник заявника просить накласти арешт на нерухоме майно, вартість якого становить 423000 грн., однак, вжиттям даного виду забезпечення позову можуть бути порушені реальні права законного власника щодо володіння та користування власним майном.

Таким чином, суддя вважає, що будь яких прийнятних та переконливих обґрунтувань того, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів заявника, за захистом яких він має намір звернутися, представник заявника у своїй заяві про забезпечення позову не навів.

З огляду на вищевикладене, суддя приходить до переконання, що у задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 149 - 153 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про забезпечення позову до подання позовної заяви відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси Кремер І.О.