Справа № 523/4933/21
Провадження №2-ві/523/7/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2021 р. м. Одеса

Суворовський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Аліна С.С.

при секретарі - Вовкович І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького Володимира Едуардовича про відвід головуючої - судді Далеко К.О. від розгляду цивільної справи №523/4933/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Суворовського районного суду м.Одеси Далеко К.О. знаходиться цивільна справа №523/4933/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

14.06.2021р. від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького В.Е. надійшла письмова заява про відвід судді Далеко К.О. у розгляді вищевказаної цивільної справи.

Заяву обґрунтовано тим, що представник відповідача представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького Володимира Едуардовича не згодний з процесуальним рішенням судді, а саме переходом розгляду цієї цивільної справи зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження.

Адвокат Висоцький В.Е. зазначає, що 29.03.2021 року ухвалою суду було відкрите спрощене позовне провадження у справі № 523/4933/21.

12.05.2021 року стороною відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву. 01.06.2021 року відповідачем ОСОБА_1 було отримано поштове відправлення, яке було надіслано на його адресу представником позивача ОСОБА_2 - адвокатом Самборською Н. П. Вказаним поштовим відправленням було надіслано копію відповіді ОСОБА_2 на відзив ОСОБА_1 , до якої також було додано низку клопотань, а саме: клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні; клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи; клопотання про допит свідків. Судове засідання по справі було призначене на 02.06.2021 року о 09 год. 30 хв. Оскільки сторона відповідача не мала об`єктивної можливості підготувати та подати свої заперечення до початку судового засідання, призначеного на 02.06.2021 року о 09 год. 30 хв., то 01.06.2021 року направила до суду заяву про відкладення судового засідання на іншу дату, з урахування визначеного судом п`ятиденного строку з дня отримання відповідачем відповіді на відзив для подання заперечення.

Як зазначає адвокат Висоцький В.Е., 02.06.2021 року суддя Далеко К. О. постановила ухвалу про задоволення клопотання сторони позивача, якою здійснила перехід розгляду справи зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження, оскільки такий перехід на думку адвоката Висоцького В.Е. може ініціювати тільки відповідач, при цьому суддя Далеко К.О. в цій ухвалі одразу вирішила питання про задоволення клопотання представника позивача ОСОБА_2 - адвоката Самборською Н. П. про призначення експертизи та виклику свідків, без розгляду цих клопотань, також суд не дав можливості представнику позивача-адвокату Висоцькому В.Е. надати заперечення щодо переходу розгляду справи зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження.

Ухвалою суду від 15.06.2021р. заяву про відвід представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького В.Е. визнано необґрунтованою та передано для розгляду іншому судді.

16.06.2021р. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Аліній С.С.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає про те, що заяви про відвід представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького В.Е. є не обґрунтованою, є не доказаною, тому не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено про те, що ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси від 29.03.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено до розгляду.

02.06.2021р. ухвалою Суворовського районного суду м.Одеси здійснено перехід розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження.

Згідно ч.6 ст.277 ЦПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

З ухвали суду від 02.06.2021р. вбачається про те, що судом було вирішено здійснити перехід зі спрощеного позовного провадження у загальне позовне провадження, у зв`язку з необхідністю проведення у справі експертизи, допиту свідків, з метою з`ясування обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За змістом частини першої статті 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Згідно до ч. 1, 2, 3 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає?відводу (самовідводу) якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі існує яке-небудь переконання або особиста зацікавленість даного судді та вимоги, чи суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в цьому. Крім того, згідно принципу, який є стабільним, суд має бути неупередженим і безстороннім.

З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть мати певну важливість або, іншими словами, "правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться" (рішення у справі "Де Куббер проти Бельгії" ("De. Belgium"), від 26 жовтня 1984 року, п.26).

Важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії" та рішення у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії", від 28 жовтня 1998 року, п.45).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, але якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу достатньо заяви сторони про сумнів в об`єктивному розгляді справи.

Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що зазначені в заяві обставини, не викликають сумнів в об`єктивності, однобічності та неупередженості судді при вирішенні даної цивільної справи.

Судом встановлено про те, що заявлені підстави для відводу судді не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки не стосуються особистого відношення судді до результатів розгляду справи, а тільки відображають власну позицію заявника. Більш того, будь-яких належних доказів, які б підтверджували наявність обставин, що викликають сумнів у неупередженості та безсторонності судді до заяви про відвід не надано.

Таким чином, судом вчинено дії для з`ясування всіх обставин для з метою прийняття законного та обґрунтованого рішення.

За таких обставин, передбачених ст. 36 ЦПК України підстав для задоволення відводу, заявленого головуючому судді, не встановлено. Суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає, а справа підлягає продовженню розгляду тим самим складом суду.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст. 36-40,260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Висоцького Володимира Едуардовича про відвід головуючої - судді Далеко К.О. від розгляду цивільної справи №523/4933/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала складена та підписана 16.06.2021 року.

Суддя: Аліна С.С.