Справа № 369/7870/21
Провадження №2/369/4427/21
УХВАЛА

про залишення без руху

11.06.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчко А.Я., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 175 ЦПК України.

За приписами п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 заявляє, вимоги про визнання на ним права власності на 1/2 частину домоволодіння загальною площею 339 кв.м. по АДРЕСА_1 ;

-право власності на 1/2 частину земельної ділянки (кадастровий номер :01:018:0108) площею 0,0803 га, по АДРЕСА_1 ;

-право власності на квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 57,7 кв.м., що складається з двох житлових кімнат площею 25,7 кв. м.;

-право власності на квартиру АДРЕСА_3 загальною площею 41,5 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 15,8 кв. м.;

-право власності на квартиру АДРЕСА_4 загальною площею 41,2 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 15,4 кв. м.;

-право власності на квартиру АДРЕСА_5 загальною площею 44,5 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 14,9 кв. м.;

-право власності на квартиру АДРЕСА_6 загальною площею 44,2 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 14,8 кв. м.;

-право власності на гараж, машиномісце в паркінгу за адресою: АДРЕСА_7 ;

-право власності садовий будинок, загальна площа 144.4 кв.м. із гаражем, площею 21,7 кв.м та альтанкою площею 26,9 кв.м за адреса: Київська обл., Бориспільський р., с/рада. Процівська, "Дарничанка" із земельною ділянкою кадастровий номер з/д: :03:002:0868, Реєстраційний номер: 208;

-право власності на земельну ділянку, кадастровий номер: :03:001:0250, Площа (га): 0.0998, для ведення особистого селянського господарства;

-право власності на земельну ділянку, кадастровий номер: :03:001:0249, Площа (га): 0.0999 для ведення особистого селянського господарства;

-право власності на земельну ділянку, кадастровий номер: :01:010:5019 площа (га): 0.0988, Для ведення особистого селянського господарства, адреса: АДРЕСА_1 ;

-право власності на автомобіль «Toyota Prado», 2017 р.;

-право власності на моторний човен та причіп.

В порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 „ код РНОКПП НОМЕР_1 ,

-право власності на 1/2 частину домоволодіння загальною площею 339 кв.м. по АДРЕСА_1 ;

-право власності на 1/2 частину земельної ділянки (кадастровий номер :01:018:0108) площею 0,0803 га, по АДРЕСА_1 ;

-право власності на квартиру АДРЕСА_8 загальною площею 45,4 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 14,9 кв. м;

-право власності на квартиру АДРЕСА_9 загальною площею 45,3 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 14,8 кв. м;

-право власності на квартиру АДРЕСА_10 загальною площею 41,7 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 15,1 кв.м.;

-право власності на квартиру АДРЕСА_11 загальною площею 54,6 кв.м., що складається з однієї житлової кімнати площею 21,4 кв. м;

-право власності на машиномісце загальною площею 13.4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_12 ;

-право власності на гараж, машиномісце в паркінгу за адресою: АДРЕСА_13 ;

-право власності на приміщення для зберігання велосипедів, загальна площа 2.1 кв.м, за адресою: АДРЕСА_14 ;

-право власності на Автомобіль «Audi» А6, 2020 р., тобто вимоги майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Підпунктом а) п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року №20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Позивач ОСОБА_1 хоч і зазначає ціну позову у розмірі 36 701 340,00 грн, проте йому слід вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості майна, розподіл якого просить здійснити позивач, з посиланням на докази на підтвердження зазначених обставин (висновок про вартість майна станом на 2021 рік тощо).

Також за приписами ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ", виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями ст. 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст. 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст. ст. 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Виходячи з аналізу зазначених правових норм та роз`яснень, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно тощо.

Крім того, у своїй постанові від 23 січня 2018 року у справі №460/4286/16-ц Верховний Суд зазначив, що правила виключної підсудності застосовуються до будь-яких позовів пов`язаних з правом особи на нерухоме майно (виникненням, зміною, припиненням); про недійсність договорів щодо такого майна та застосування наслідків недійсності договору; з приводу невиконання умов договору, предметом якого є нерухоме майно.

До позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про поділ майна подружжя, тому позов ОСОБА_1 повинен розглядатися за правилами виключної підсудності, встановленими ст. 30 ЦПК України.

Проте позивачем не зазначено посилання на докази на підтвердження вартості нерухомого майна, розподіл якого просить здійснити ОСОБА_1 (зокрема, відсутні висновки про вартість нерухомого майна станом на 2021 рік тощо), що позбавляє суд можливості визначити дійсну вартість указаного нерухомого майна для визначення підсудності даної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На виконання зазначеної ухвали позивач повинна подати до суду позовну заяву в новій редакції відповідно до вимог ст. 185 ЦПК України, з урахуванням вимог про усунення недоліків, викладених в цій ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху, надавши строк для виправлення недоліків тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Я.Волчко