СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/1510/21

пр. № 2/759/3057/21

25 травня 2021 року Святошинський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Коваль О.А. при секретарі Проневич В.В. розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36), третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора (03146, м. Київ, вул. Г.Юри, 9), ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк терміном у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її доньки ОСОБА_3 . Позовні вимоги обґрунтовано тим, що після смерті її доньки відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/3 частина квартири АДРЕСА_2 . Спадкоємцями є позивач та її чоловік ОСОБА_2 , який не прийняв спадщину у зв`язку з пропуском строку на її прийняття. 22.12.2020 року державний нотаріус Дванадцятої КДНК відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини. Позивач після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 своєї доньки ОСОБА_3 доглядала за своєю онукою ОСОБА_4 , яка була інвалідом 1 «Б» групи з дитинства безстроково, займалась питанням оформлення опіки над онукою в судовому порядку, але ІНФОРМАЦІЯ_2 онука померла. Ці події обмежили можливість звернення до нотаріуса в шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.02.2021 року відкрито провадження у справі, яке прийнято розглядати за правилами загального позовного провадження.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги просить задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, направив до суду відзив, в якому просить суд прийняти рішення згідно чинного законодавства, справу розглядати у відсутність представника Київської міської ради.

Представник третьої особи Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори до суду також не прибув, про день та час слухання справи повідомлений належним чином.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просить позов задовольнити.

Ознайомившись із наданими доказами, вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно копії свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками є ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу від 07.08.1993 року ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_3 .

23.03.2000 року Ленінградською районною радою народних депутатів м. Києва було видано свідоцтво про право власності на житло, згідно якого квартира АДРЕСА_2 дійсно належить на праві спільної власності ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 по 1/3 частині кожній.

Як вбачається зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.02.2017 року державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори посвідчив, що спадкоємцем майна ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме 1/3 частини квартири АДРЕСА_2 , є її дочка ОСОБА_1 .

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерті серії НОМЕР_1 .

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , її матір`ю є ОСОБА_3 .

Згідно довідки МСЕК від 06.06.2013 року ОСОБА_4 є інвалідом 1 «Б» групи з 06.06.2013 року, інвалід з дитинства безстроково.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 .

Із матеріалів спадкової справи № 1382/2020, відкритої після смерті ОСОБА_3 , встановлено, що із заявою про прийняття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_6 звернулись ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Постановою від 22.12.2020 року державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори відмовив ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, яке належало їхній дочці ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення із заявою про прийняття спадщини.

Згідно інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 03.08.2020 року встановлено, що 1/3 частина квартири АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3 .

Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

За положенням ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини позивачем пропущений з поважних причин, зокрема такими поважними причинами є смерть дочки позивачки 14.11.2019 року та відповідно витрачений час на зайняття похованням та вихованням, утриманням, оформленням необхідних документів відносно опіки над тяжко хворою онукою ОСОБА_4 , інваліда 1 групи, яка згодом ІНФОРМАЦІЯ_2 також померла, що підтверджено належними та допустимими доказами, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Таким чином, враховуючи вищенаведені норми законодавства, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи встановленні в судовому засіданні обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги, є обґрунтованими та такими, що ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 79-81, 200, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її доньки ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у два місяця з моменту набрання вказаним рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення через суд першої інстанції. Рішення суду на бирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст. 358 цього Кодексу. Повний текст рішення виготовлено 14.06.2021 року.

Суддя Коваль О.А.