Ухвала

9 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 186/125/20

провадження № 61-14936ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Ігнатенка В. М., Стрільчука В. А., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішенняПершотравенського міського суду Дніпропетровської області

від 5 листопада 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 16 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку у майні,

ВСТАНОВИВ:

3 вересня 2021 року подана касаційна скарга ОСОБА_1 на рішенняПершотравенського міського суду Дніпропетровської області від 5 листопада 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 червня 2021 року.

Ухвалою Верховного Суду від 17 вересня 2021 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків.

Вказані в ухвалі недоліки у встановлений судом строк усунено.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до статті 390 ЦПК Україникасаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень обґрунтоване отриманням копії постанови Київського апеляційного суду засобами поштового зв`язку 17 серпня 2021 року. На підтвердження зазначеного заявником, зокрема, додано копію конверта, в якому апеляційним судом направлено копію постанови. Вказаний конверт містить відмітку суду апеляційної інстанції щодо дати оформлення поштової кореспонденції - 12 серпня 2021 року.

Також ОСОБА_1 зазначає, що не була присутня у судовому засіданні з огляду на проживання у іншому місті та наявністю малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого позивач позбавлена можливості залишити одного. Вказані обставини, на думку заявника, унеможливили вчасне ознайомлення з повним текстом оскаржуваної постанови та її отримання.

Розглянувши клопотання, касаційний суд дійшов висновку, щовказана заявником причина пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень підтверджена наданим доказом, що свідчить про пропуск процесуального строку з поважних причин.

Встановлені обставини є підставою для задоволення клопотання і поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарженнярішення Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 5 листопада 2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 16 червня 2021 року, оскільки касаційна скарга подана заявником протягом тридцяти днів з дня отримання копії оскаржуваної постанови.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження рішення Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 22 січня 2021 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 11 серпня 2021 рокузаявник вказує неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Верховного Суду від 6 листопада 2019 року у справі № 203/304/17, у постанові Верховного Суду України від 24 травня 2017 року у справі № 6-843цс17

(пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Посилання заявника на незастосування судами першої та апеляційної інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях постанови Верховного Суду від 7 листопада 2018 року у справі № 405/239/15-цкасаційним судом не приймаються, оскільки відповідне судове рішення відсутнє у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Крім того, підставою касаційного оскарження судових рішень заявник визначає необґрунтоване відхилення судом першої інстанції клопотання про виклик свідка (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підстави касаційного оскарження, передбачені

пунктами 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене, касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів цивільної справи.

Керуючись статтями 389, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішенняПершотравенського міського суду Дніпропетровської області від 5 листопада 2020 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 16 червня 2021 року у цій справі.

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішенняПершотравенського міського суду Дніпропетровської області від 5 листопада 2020 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 16 червня 2021 року.

Витребувати з Першотравенського міського суду Дніпропетровської області матеріали цивільної справи № 186/125/20 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном шляхом виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частку у майні.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. О. Карпенко

В. М. Ігнатенко

В. А. Стрільчук