Справа №430/1432/21
Провадження №2/430/286/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2021 року смт. Станиця Луганська

Станично-Луганський районний суд Луганської області в складі:

головуючого судді Попової О.М.,

за участю секретаря Романової М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою позивача ОСОБА_1 до Широківської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Станично-Луганського районного суду Луганської області із позовною заявою до Широківської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , у віці 62 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 08.02.2019 року видане Широківською сільською радою Станично-Луганського району Луганської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина яка складається з 38/100 часток житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору дарування від 27.02.2007 року реєстр. № 1182.

Факт родинних відносин позивач підтверджує копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 23.12.1978 року, видане відділом РАЦС Ленінського райвиконкому с. Леніна Кримської області, де у графі «мати» вказана « ОСОБА_2 ».

Спадкоємці ОСОБА_2 , які вважаються такими, що прийняли спадщину, відсутні, оскільки на день смерті вона проживала сама, що підтверджується копією довідки виданої Широківською сільською ВЦА Щастинського району Луганської області, від 25.05.2020 року № 236.

02 червня 2021 року позивач звернулась до державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори Луганської області Кондратьєва В.М. з питань щодо оформлення спадкових справ після смерті ОСОБА_2 . Однак державним нотаріусом було надано роз`яснення щодо відмови у вчиненні нотаріальної дії №469/01-16 від 02.06.2021 року на підставі того, що у зазначений законом строк шість місяців, позивачем не було подано заяву про прийняття спадщини, що підтверджується копією вищезазначеного роз`яснення.

Позивач зазначає, що вона не звернулась до нотаріуса із заявою про спадкування у зв`язку з тим, що позивач не мала уявлення, що її мати ОСОБА_2 належним чином уклала договір дарування із попереднім власником ОСОБА_3 . Зі слів померлої ОСОБА_2 за життя вона лише передала йому гроші «під розписку». Таким чином позивач вважала, що померла не була власником зазначеної частки будинку, адже вважала, що договір укладено неналежним чином, тобто що померла не посвідчувала його нотаріально.

У зв`язку із тим, що позивач працює не у с. Широкий, вдома буває рідко, в тому числі після смерті матері. Але на початку 2021 року необхідно було перевірити стан житла померлої ОСОБА_2 і позивач коли приводила до порядку речі, знайшла папку з документами, яку раніше ніколи не бачила і в ній знайшла цей договір.

Таким чином ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини.

З огляду на зазначену позицію державного нотаріуса, позивач вимушена в судовому порядку просити суд визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, про що і заявляє даний позов.

Позивач у позовній заяві просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Відповідач проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Державний нотаріус Станично-Луганської державної нотаріальної контори Луганської області Кондратьєв В.М. просив розглянути справу без його участі та винести рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , у віці 62 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 08.02.2019 року видане Широківською сільською радою Станично-Луганського району Луганської області.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина яка складається з 38/100 часток житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору дарування від 27.02.2007 року реєстр. № 1182.

Відсутні спадкоємці ОСОБА_2 , які вважаються такими, що прийняли спадщину так як на день смерті вона проживала сама, що підтверджується копією довідки виданої Широківською сільською ВЦА Щастинського району Луганської області, від 25.05.2020 року № 236.

Як вбачається з оригіналу роз`яснення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори Луганської області Кондратьєва В.М. №469/01-16 від 02.06.2021 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що нею пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст.ст. 1268-1270 ЦК України.

Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Згідно з ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Суд враховує, що позивач, звертаючись до суду з позовом, не заявляв вимог про стягнення з відповідача на його користь судовий збір, а тому вважає судові витрати залишити за рахунок позивача.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Широківської сільської військово-цивільної адміністрації Щастинського району Луганської області, третя особа: Станично-Луганська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Широкий, Щастинського (раніше Станично-Луганського) району, Луганської області, ОСОБА_2 , терміном у три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Луганського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Попова