ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1888/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" жовтня 2021 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Лужецької О.Р.

при секретарі - Григораш Н.М.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні батька з дитиною, визначення участі батька у вихованні дитини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 не чинити йому перешкод у спілкуванні з малолітнім сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити спосіб участі батька ОСОБА_4 у вихованні і спілкуванні з сином ОСОБА_5 за наступним графіком: системні побачення через тиждень у неділю з 10-00 год. до 18-00 год. та спільний відпочинок з дитиною один раз на три роки.

В обґрунтування позову вказує, що з 19.11.2016 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 . Від даного шлюбу сторони мають сина, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

13.07.2019 рішенням Дарницького районного суду м. Києва шлюб між сторонами розірвано.

Пояснює, що місце проживання спільної дитини, після розірвання шлюбу, визначено з матір`ю.

Зазначає, що неодноразово намагався домовитись з відповідачем про побачення та участь у вихованні спільного сина, однак ОСОБА_2 перешкоджає йому у вільному вихованні та спілкуванні з дитиною.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_6.від 01.10.2020 р. відкрито провадження у даній справі та постановлено провести розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання.

У зв`язку із відстороненням судді ОСОБА_6 від здійснення правосуддя, 27.11.2020 у встановленому ЦПК України порядку справу передано у провадження судді Лужецької О.Р.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Лужецької О.Р. від 01.12.2020 р. справу прийнято до свого провадження.

Ухвалою суду від 29.04.2021 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

06.10.2021 р. до суду надійшов висновок від 01.10.2021 р. №101-7132/02 Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначення способів участі батька у вихованні, спілкуванні з дитиною.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити.

Відповідач та її представник заперечували щодо задоволення позову. Зазначили, що не заперечують проти графіку участі батька ОСОБА_4 у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначеного висновком від 01.10.2021 р. №101-7132/02 Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування.

Представник третьої особи Служби у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністраціїв судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи.

Заслухавши пояснення учасників справи, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено, що з 19.11.2016 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_2 перебували в зареєстрованому шлюбі. (а.с.6)

Від даного шлюбу сторони мають сина, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.7)

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13.07.2019 р. шлюб між сторонами було розірвано та стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 3 500 грн., щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і до досягнення ним повноліття.

Постановою Київського апеляційного суду від 15.10.2019 р., змінено рішення Дарницького районного суду м. Києва від 13.07.2019 р. в частині визначення розміру аліментів та стягнуто з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 2 000 грн., щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і до досягнення ним повноліття

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначає, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною.

Дитина проживає з матір`ю, а позивач окремо.

Судом встановлено, що наразі між позивачем та відповідачем не досягнуто домовленості щодо способів участі батька у вихованні та спілкуванні з сином.

Відповідно до висновку Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації №101-7132/02 від 01.10.2021 р. про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначення способів участі батька у вихованні, спілкуванні з дитиною, питання визначення участі батька у вихованні дитини 09.09.2021 р. розглянуто на засіданні комісії з питань захисту прав дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації (далі - комісія), на якому були присутні батько та мати дитини.

Згідно з висновком №101-7132/02 від 01.10.2021 р., Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, враховуючи рекомендації комісії (протокол від 09.09.2021 №17), вважає за доцільне визначити участь батька ОСОБА_4 у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за наступним графіком:

- друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 18.00 год. у присутності матері.

З метою уникнення конфліктних ситуацій між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 :

- зобов`язати батька дитини, ОСОБА_4 дотримуватись режиму виховання та харчування, розвитку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно матері дитини, ОСОБА_2 ;

- зобов`язати матір дитини, ОСОБА_2 не перешкоджати батькові брати участь у вихованні дитини та спілкуванні з сином не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини, ОСОБА_4 .

При вирішенні спору суд керується як положеннями національного сімейного законодавства, які регулюють питання здійснення батьківських прав, так і відповідними нормами міжнародного законодавства.

Так, відповідно до положень статті 141 Сімейного кодексу України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувати вони у шлюбі між собою.

Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини (стаття 15 Закону України «Про охорону дитинства»).

Так, в ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» зазначено, що сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18 грудня 2008 року у справі «Савіни проти України» наголосив що розірвання сімейних зв`язків означає позбавлення дитини її коріння, а це можна виправдати лише за виняткових обставин. Відповідне рішення має підкріплюватися достатньо переконливими і зваженими аргументами на захист інтересів дитини, і саме держава повинна переконатися в тому, що було проведено ретельний аналіз можливих наслідків пропонованого заходу з опіки для батьків і дитини.

Згідно з ст. 3 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Частиною 3 статті 9 вказаної Конвенції визначено право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

В статті 18 Конвенції про права дитини зазначено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Відповідно до статті 4 Конвенції про контакт з дітьми, дитина та її батьки мають право встановлювати й підтримувати регулярний контакт один з одним. Такий контакт може бути обмежений або заборонений лише тоді, коли це необхідно в найвищих інтересах дитини.

Згідно ст.157 СК України питання про виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до ч. 1 стт.159 СК України , якщо той із батьків, з яким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Як встановлено з наявних в матеріалах справи і досліджених судом доказів, сторони в добровільному порядку досягти згоди щодо участі батька в спілкуванні і вихованні сина досягти не можуть.

Водночас, відповідач, не заперечувала проти графіку участі батька ОСОБА_4 у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визначеного висновком №101-7132/02 від 01.10.2021 р. Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування.

При цьому, як встановлено в судовому засіданні, а також вбачається з матеріалів справи та пояснень учасників судового розгляду, доказів про те, що спілкування ОСОБА_4 з сином не буде відповідати інтересам останнього або негативно вплине на розвиток дитини, суду не надано.

Згідно положень ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, яка була ратифікована Україною 27.02.1991 року та набрала чинності для України 27.09.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини.

При цьому, як встановлено рішенням Європейського суду з прав людини від 07.12.2006 року по справі «Хант проти України», дотримуючись рівноваги між інтересами дитини та рівними права батьків щодо спілкування з дитиною, особлива увага має бути приділена найважливішим інтересам дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Таким чином, на підставі встановлених судом обставин, враховуючи, що позивач має рівні права на участь у вихованні малолітньої дитини, та враховуючи, що сторони не заперечували проти визначеного висновком №101-7132/02 від 01.10.2021 р. Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування графіку спілкування, бажання батька брати участь у вихованні та спілкуванні з дитиною, виходячи виключно з інтересів та віку малолітньої дитини, а також балансу інтересів дитини, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_4 про визначення порядку його спілкування з дитиною та участі у її вихованні слід задовольнити частково та визначити наступний графік їх побачень:

- друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 18.00 у присутності матері.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 5, 13, 76-81, 259, 263-265, 354, 355 ЦПК України, ст.ст. 7, 19, 121, 141, 142, 150, 151, 152, 153, 155, 157, 158, 159, 171 СК України, Законом України «Про охорону дитинства», Конвенцією про права дитини від 20.11.1989 року, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні батька з дитиною, визначення участі батька у вихованні дитини - задовольнити частково.

Визначити спосіб участі батька ОСОБА_4 у вихованні дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступним чином:

- друга, четверта неділя місяця з 16.00 до 18.00 у присутності матері.

В задоволенні решти вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.Р. Лужецька