Провадження № 22-ц/801/630/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Луценко Л. В.
Доповідач :Береговий О. Ю.
УХВАЛА

16 лютого 2021 рокуСправа № 127/28535/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Берегового О.Ю., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору фермерського господарства «Три В+», про визнання недійсним договору купівлі-продажу цілісного майнового комплексу та стягнення коштів за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року,

встановив:

Не погодившись із рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій порушив питання поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження мотивоване тим, що справа була розглянута у його відсутності, а копія оскаржуваного рішення суду на його адресу не направлялась. Разом з тим зазначає, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на території України строки, зокрема на апеляційне оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Проте, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що зазначені в клопотанні підстави про поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, а тому скарга не може бути прийнята до розгляду та, відповідно, не може бути вирішено питання про відкриття апеляційного провадження в справі з огляду на таке.

За правилами ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ст.126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

За правилами ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Так оскаржуване рішення ухвалено 29 грудня 2020 року, та 30 грудня 2020 року направлено на адреси представників учасників справи (т. 3 а.с. 10), отже останнім днем подачі апеляційної скарги вважається 01 лютого 2021 року, що є першим робочим днем після вихідного, яку скаржник подав 08 лютого 2021 року, тобто поза межами строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України» вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Peretyaka and Sheremetyev v. Ukraine, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

У рішенні від 29 жовтня 2015 року (заява №32053/13) у справі «Устименко проти України» Європейський суд з прав людини зазначив: «Суд повторює, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia). Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення Європейського суду з прав людини у справі у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (Ponomaryov v. Ukraine).

Тобто, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Крім того, відповідно до положень ч.1 ст.58 ЦПК України сторона може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

З матеріалів справи вбачається, що інтереси позивача по справі ОСОБА_1 в суді попередньої інстанції представляли адвокат Левицька-Корчун В.І. на підставі довіреності від 23 квітня 2018 року серія ННВ №772862 (т.2 а.с. 24) та адвокат Гота Н.О. на підставі ордеру серія ВН № 046476 від 22 травня 2020 року (т. 2 а.с. 28).

Так, відповідно до протоколу судового засідання від 29 грудня 2020 року вбачається, що представники позивача ОСОБА_1 , зокрема адвокат Левицька-Корчун В.І. та адвокат Гота Н.О. були присутні при оголошенні вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення (т. 3 а.с. 3-4), а тому останні були обізнані про ухвалення такого рішення та обмеженими строками його оскарження.

Відтак, у світлі викладеного, позивач ОСОБА_1 є таким, що також обізнаний про оскаржуване рішення суду з часу його проголошення, що свідчить про необґрунтованість його доводів про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказують на неналежне користування ним своїми процесуальними правами.

Крім того, відповідно до ч.1,3 ст.4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Так, з Єдиного державного реєстру судових рішень, вбачається, що рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року в справі № 127/28535/19 надіслано до реєстру судом 01 січня 2021 року, та його оприлюднено 04 січня 2021 року.

Вказане свідчить про те, що з 04 січня 2021 року, тобто з моменту оприлюднення оскаржуваного рішення, ОСОБА_1 мав можливість також самостійно з ним ознайомитись, однак на власний розсуд не скористався вказаним правом.

Посилання заявника на те, що законом передбачено продовження строків, у тому числі й на апеляційне оскарження, на строк дії карантину, судом апеляційної інстанції відхиляються, з урахуванням наступного.

02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 540-ІХ). Відповідно до підпункту 3 пункту 12 цього Закону у Цивільному процесуальному кодексі України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436): розділ ХІІ «Прикінцеві положення» доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину».

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12 березня на усій території України карантин.

18 червня 2020 року прийнято Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі - Закон № 731-ІХ).

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 731-ІХ передбачено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно пункту 3 Прикінцевих положень ЦПК України в редакції Закону № 540-ІХ, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими Кодексами), мають право на продовження процесуальних строків на підставах, встановлених цим Законом.

Закон № 731-ІХ набрав чинності 17 липня 2020 року, а тому строки, які були автоматично продовженні згідно із Законом № 540-ІХ, продовжуються до 06 серпня 2020 року.

Таким чином, оскільки заявник не надає будь-яких належних доказів неможливості звернутись із апеляційною скаргою, які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, вказані підстави не можна вважати поважними, оскільки сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, доводи заяви не містять відомостей про обставини, які б свідчили про об`єктивні перешкоди на оскарження вказаного рішення суду, натомість вказують на неналежне користування ОСОБА_1 своїми процесуальними правами.

За таких обставин, вказані в клопотанні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року, наведені ОСОБА_1 , слід визнати неповажними, в зв`язку з чим стороні позивача слід звернутись до апеляційного суду із новою заявою про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням інших поважних причин його пропуску, з наданням доказів їх поважності.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві - стаття 185 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі ст. ст. 356, 357, 185 ЦПК України, а апелянту надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357, 359, 360, 361 ЦПК України суд,

ухвалив:

Визнати неповажними підстави зазначені ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 29 грудня 2020 року - залишити без руху, надавши апелянту строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ухвали апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернена особі, яка її подала.

Ухвала касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду О.Ю. Береговий