Ухвала

Іменем України

09 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 758/7528/19

провадження № 61-19403ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Грушицького А. І., Петрова Є. В.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2021 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 27 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у червні 2021 року звернувся до суду з заявою та просив переглянути заочне рішення Подільського районного суду міста Києва від 27 травня 2021 року у справі № 758/7528/19 про стягнення боргу за договором позики, зупинити провадження у справі № 758/7528/19 на період провадження у кримінальній справі № 0001004.

Подільський районний суд міста Києва ухвалою від 01 липня 2021 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 27 травня 2021 року у справі № 758/72528/19 залишиі без руху. Надав строк для усунення недоліків, а саме: заявнику необхідно було зазначити обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду і докази про це; причини неподання відзиву, і докази про це; подання копій заяви про перегляд заочного рішення за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. Роз`яснив про наслідки невиконання вимог ухвали.

Подільський районний суд міста Києва ухвалою від 23 липня 2021 року заяву ОСОБА_1 повернув заявнику.

Київський апеляційний суд постановою від 29 жовтня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишив без задоволення. Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 липня 2021 року залишив без змін.

ОСОБА_4 26 листопада 2021 року засобами поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2021 року у вказаній вище справі, в якій просив скасувати ці судові рішення та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Касаційна скарга мотивована тим, що дії судів попередніх інстанцій свідчать про однобічність, що призвело до невідповідності висновків суду дійсним обставинам справи та до постановлення неправомірних рішень.

Вивчивши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2021 року, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Згідно з вимогами статті 285 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються докази, на які посилається заявник.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Залишаючи заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення без руху, суд першої інстанції виходив з того, що у заяві не зазначено обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та/або повідомлення їх суду, а також причини неподання відзиву і докази про це. До заяви не було додано копії заяви за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів.

На виконання вимог ухвали Подільського районного суду міста Києва від 01 липня 2021 року ОСОБА_1 надав суду клопотання з зазначенням причин його неявки у судове засідання. Копії заяви про перегляд заочного рішення відповідно до кількості учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів відповідач суду не надав.

Відповідно до вимог частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку стосовно того, що ОСОБА_1 не у повному обсязі виконав вимоги ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без руху, а тому подана ним заява підлягає поверненню.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказував на те, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції має право встановлювати правила судової процедури, у тому числі процесуальні заборони й обмеження, які полягають у тому, щоб судовий процес не перетворився на безладний рух.

З огляду на те, що доводи, наведені ОСОБА_1 у касаційній скарзі, не дають підстав для висновків про незаконність оскаржуваних судових рішень, тому правильне застосовування судами попередніх інстанцій процесуальних норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування.

Порушення норм процесуального права, що призвели до неправильного вирішення питання про права заявника у справі, а також обставин, які є обов`язковими підставами для скасування судових рішень, касаційний суд не встановив. Правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Згідно з частинами п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України питання про відкриття касаційного провадження у випадку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, вирішує колегія суддів у складі трьох суддів. Ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційні скарги є необґрунтованими та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 23 липня 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 29 жовтня 2021 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 27 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. В. Литвиненко

А. І. Грушицький

Є. В. Петров