Провадження 2/127/2412/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2021 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Волошин С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та поділ майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Оськін Ю.В., звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та поділ майна, в якому просить встановити факт її спільного проживання з відповідачем без реєстрації шлюбу як чоловіка та жінки з червня 2014 року по вересень 2018 року та визнати за нею право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 .

Суд, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, дійшов висновку, що подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст.ст.175,177 ЦПК України, а тому є підстави для залишення її без руху з метою усунення недоліків.

Відповідно до п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач, заявляючи позовну вимогу про встановлення факту спільного проживання з відповідачем з червня 2014 року по вересень 2018 року, в якості доказу додала акт №1 від 11.09.2018 року та акт №2 від 04.08.2020, з яких не вбачається з якого часу сторони проживають/проживали в квартирі АДРЕСА_2 та який характер носить/носило їх спільне проживання (проживання сім`єю, спільне проживання співвласників квартири тощо). Крім того, акт №2 містить незастережене виправлення в даті його складення (2018 рік/2020 рік).

Окрім того, позивач в якості доказів додала до позовної заяви копії фотокарток груп людей, автомобілів, однак ні в позовній заяві ні на копіях фотокарток не вказала, яким чином вказані фото підтверджують викладені позивачем обставини.

Позивач в позовній заяві, зазначаючи про те, що відповідач, зі слів позивача, в період проживання сторін без реєстрації шлюбу придбав квартиру АДРЕСА_1 , однак жодного доказу зазначеної обставини до позовної заяви не додала (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, тощо).

Суд звертає увагу позивача та її представника на те, що вони не позбавлені права отримати відповідний витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, звернувшись з відповідним запитом до державного реєстратора або особи, що виконує його функції.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Оскільки позовна вимога про визнання за позивачем права власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 є вимогою майнового характеру (підлягає грошовій оцінці) зазначена позовна вимога повинна містити ціну позову, яка має відповідати вартості спірного майна (1/2 частки квартири). Однак позовна заява не містить ціни позову.

Суд зазначає, що в разі існування у позивача труднощів визначення вартості спірного майна позивач не позбавлена можливості звернутися до експертної установи для отримання відповідного звіту про оцінку.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач не додала до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору (за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 908 гривень та за позовну вимогу майнового характеру в розмірі 1% відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Позивач в позовній заяві просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у справі. Клопотання мотивоване тим, що у позивача відсутній будь-який дохід.

Положеннями ст.136 ЦПК України передбачена можливість суду, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сімї; ґ )особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому суд звертає увагу, що за змістом вказаної вище норми відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.05.2018 у справі №904/9117/17.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи викладене та предмет даного позову суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки позивачем не додано до позовної заяви жодного доказу, з якого вбачалося б важкий майновий стан позивача та відсутність можливості сплати судового збору, тому в задоволенні клопотання позивача слід відмовити.

Викладене є недоліками позовної заяви, які мають бути усунуті позивачем.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.3 ст.185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, дану позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175,177, 185, 260, 261 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу та поділ майна - залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, з дня отримання даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у встановлений строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, вона вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: