Справа № 646/3709/21
№ провадження 2/646/1780/2021
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

18.06.21 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінська О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості ЕСТЕЙТ-Сервіс», треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрельченко Олена Володимирівна про витребування майна з незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить витребувати з у ТОВ «Агенство нерухомості ЕСТЕЙТ-СЕРВІС» з незаконного володіння квартиру АДРЕСА_1 у власність ОСОБА_1 .

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», розмір ставки судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем визначено ціну позову у розмірі 37032 грн.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивачем не надано до матеріалів справи доказів сплати судового збору та у позовній заяві зазначено про звільнення від сплати судового збору, у зв`язку з тяжким майновим станом.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання з огляду на таке.

Так, відповідно до положень ч.1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч.1, 2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може звільнити від сплати судового збору на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З вказаних вище положень чинного законодавства вбачається, що єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору є майновий стан заявника.

Право на доступ до суду, тобто право кожного на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру є складовим елементом права на суд, передбаченого п. 1 ст. 6 Конвенції. Другим елементом права на суд є право розраховувати на розгляд спору судом по суті. Згідно до конвенційної практики Європейського суду право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням, які повинні також бути пропорційними, тобто щоб законна мета застосованого обмеження не зводила нанівець зміст конвенційного права на суд. Серед легітимних обмежень права на доступ до суду у практиці Європейського суду визнаються: необхідність сплачувати судовий збір за подачу заяви чи скарги (рішення по справі «Креуз проти Польщі», «Толстой-Мілославський проти Сполученого Королівства (Tolstoy Miloslavsky v. United Kingdom) від 13.07.1995р.).

Звертаючись до суду з даним клопотанням, позивачем не надано достатньо належних та допустимих доказів, які б підтверджували її неспроможність сплатити судовий збір по даній цивільній справі на момент подання позовної заяви, відповідні докази у справі відсутні.

За таких обставин, в матеріалах справи відсутні належні докази, які б підтверджували наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у розмірі 37032 грн. за подання вказаної позовної заяви.

В той же час, позивачем, всупереч зазначених вимог, не надано дійсних станом на день подачі позову документів до суду на підтвердження вартості спірного майна, про витребування майна з незаконного володіння на яке нею заявлено позовну вимогу, а тому визначити ціну позову неможливо.

Проте, виходячи з ціни позову, розмір якої станом на день подачі позову до суду не підтверджений належними документами, а саме дійсним звітом про оцінку майна.

Пунктом 16 постанови пленуму ВС України № 10 від 17.10.2014«Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що «Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок покладається на позивача».

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду звіт про оцінку квартири АДРЕСА_1 , із зазначенням дійсної її вартості на час подання позову до суду, а також вірно зазначити ціну позову та сплатити судовий збір, надавши до суду оригінал квитанції, виходячи з дійсної ціни позову, визначеної на підставі звіту про оцінку спірної квартири.

Приписами п. 2 ч.1 ст. 176 ЦПК України, визначено, що ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно зі ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали у встановлений строк, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості ЕСТЕЙТ-Сервіс», треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стрельченко Олена Володимирівна про витребування майна з незаконного володіння- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків на протязі десяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Білінська