Справа № 658/993/21
(провадження № 2/658/743/21)
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року Каховський міськрайонний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Лященко В.В.,

за участю секретаря Яковлєвої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Каховці Херсонської області цивільну справу №658/993/21 за позовом ОСОБА_1 до Зеленопідської сільської ради Об`єднаної територіальної громади про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

встановив:

У березні 2021 року позивач звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , після смерті якого залишилося спадкове майно. Заяву про прийняття спадщини у встановлений строк позивач не подала, оскільки вона не була членом сім`ї померлого, тому не знала про смерть спадкодавця та існування заповіту. У зв`язку з чим, позивач просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 29.03.2021 року зазначений позов було залишено без руху через порушення вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України та надано можливість усунути його недоліки.

05.04.2021 року на адресу суду надійшов оновлений позов ОСОБА_1 , в якому недоліки, зазначені судом, було усунуто.

Ухвалою суду від 12.04.2021 року було відкрито провадження у вказаній справі із призначенням підготовчого судового засідання та викликом сторін.

Ухвалою суду від 05.05.2021 року витребувано з Каховської районної державної нотаріальної контори Херсонської області належним чином завірену копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

20.05.2021 року на адресу суду надійшла копія спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 24.05.2021 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, заявою від 07.06.2021 року просила розглянути справу за її відсутності. На задоволені уточнених позовних вимог наполягала.

Представник Зеленопідської сільської ради в судове засідання не з`явився, заявою від 03.06.2021 року просив розглянути справу за його відсутності, позов визнав, проти його задоволення не заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні ним правовідносини.

Відповідно до заповіту, посвідченого та зареєстрованого приватним нотаріусом Новокаховського міського нотаріального округу за №844 від 23.06.2020 року, ОСОБА_2 заповіт належну йому земельну ділянку, площею 5,82 га, кадастровий номер: :05:001:0003, цільове призначення - для товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Дмитрівської (Зеленопідської) сільської ради Каховського району Херсонської області - ОСОБА_1 (а.с.5).

Згідно повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 19.01.2021 року ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить актовий запис №21 (а.с.4).

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії 01.03.2021 року вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 Каховською районною державною нотаріальною конторою Херсонської області було заведено спадкову справу №27/2021. 05.02.2021 року ОСОБА_1 звернулася з заявою про прийняття спадщини за заповітом, проте пізніше встановленого строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Зазначене підтверджується матеріалами спадкової справи №27/2021 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , дослідженої судом.

У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі № 565/1145/17 (Постанова від 26.06.2019 року).

Таким чином необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

У ч.1 ст. 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Оскільки в ході судового розгляду встановлено, що позивач є спадкоємцем після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , але в силу того, що не знала про існування заповіту, вчасно не звернулася із заявою про прийняття спадщини, враховуючи, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після померлого спадкодавця не порушить прав, свобод чи інтересів третіх осіб, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов обґрунтований та такий, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 89, 206, 263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга із врахуванням п. 15.5 розділу ХII «Перехідні положення» ЦПК України, тобто до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. В. Лященко