Провадження № 2/761/181/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді: Осаулова А.А.

при секретарі судових засідань: Вольда М.А.,

за участю представника позивача: Колісник А.М.

відповідача та його представника: ОСОБА_1 , ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в спрощеному позовному провадженні в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання частково недійсним договору відступлення права вимоги у цивільній справі за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, -

встановив:

В провадженні судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. з листопада 2018 року перебуває вказаний первісний позов Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, оскільки ухвалою судді від 26.11.2018 року вказану справу було призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні за участю сторін.

02.06.2021 року в судовому засіданні представником відповідача було заявлено клопотання про залучення до спільного розгляду із первісним позовом зустрічний позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання частково недійсним договору відступлення права вимоги. Клопотання обгрунтовано тим, що за змістом зустрічного позову його спільний розгляд з первісним позовом є необхідним, зважаючи на заперечення відповідача законності переходу до позивача права вимоги за первісним позовом на стягнення коштів.

В судовому представник позивача заперечував проти прийняття зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом, оскільки такий позов може бути поданий лише у першому судового засіданні разом з відзивом та вимоги за такими позовами не пов`язані.

Дослідивши доводи заяви та пояснення представників учасників, суд прийшов до наступних висновків.

Так, відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч.1 ст.15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Так, згідно ч.ч.1,2 ст..193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Зокрема, за первісним позовом КП виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» просить суд про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води, а за зустрічним позовом відповідач ОСОБА_1 просить суд визнати частково недійсним договір відступлення права вимоги, за яким позивач набув право вимоги до відповідача про стягнення визначеного боргу.

В той же час, ухвалою суду від 26.11.2018 року при відкритті провадження у справі відповідачу було визначено 15-ти денний строк з дня отримання вказаної ухвали на подачу відзиву на позов та пред`явлення зустрічного позову.

Вказану ухвалу відповідачем було отримано 19.12.2018 року (т.1 а.с.80), а зустрічну позовну заяву подано до суду лише 02.06.2021 року, тобто з пропущенням 15-денного строку на його подачу згідно ухвали суду від 26.11.2018 року.

При цьому, сам відзив на позов відповідач не подавав, хоча і він і представник приймали участь у судових засіданнях безпосередньо та будь-якого клопотання про продовження строку для подання інших доказів чи зустрічної позовної заяви до суду за увесь час розгляду справи подано не було.

За умовами ст.123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якої пов`язано її початок.

Згідно ст..126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч.ч.1,2 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В той же час, належного обгрунтування поважності пропуску строку на подачу зустрічного позову відповідачем не наведено, а зазначені ним обставини необхідності надання більшого строку на подачу з огляду на обсяг документів не заслуговують на увагу.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

Європейським судом з прав людини від 08 січня 2008 року при розгляді заяви N 32671/02 у справі "Скорик проти України" зазначено, що право на суд, одним із аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що держава має право встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду, такі обмеження мають переслідувати легітимну мету, не порушувати саму сутність цього права, а між цією метою і запровадженими заходами має існувати пропорційне співвідношення (пункт 57 Рішення у справі «Ашингдейн проти Сполученого Королівства» від 28 травня 1985 року, пункт 96 Рішення у справі «Кромбах проти Франції» від 13 лютого 2001 року).

Враховуючи викладене та те, що спільний розгляд є недоцільним, оскільки позови не взаємопов`язані та вони не виникають із одних правовідносин, а їх спільний розгляд може вплинути на порушення дотримання розумних строків розгляду справи судом в цілому, суд приходить до висновку про відмову в прийнятті поданого відповідачем зустрічного позову до спільного розгляду із первісним позовом у цій справі, одночасно повернувши відповідачу зустрічну позовну заяву з додатками.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.261, 193-195, 251, 353, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

відмовити у прийнятті поданого відповідачем 02.06.2021 року зустрічного позову ОСОБА_1 до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про визнання частково недійсним договору відступлення права вимоги до спільного розгляду із первісним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з центрального опалення та постачання гарячої води та повернути ОСОБА_1 матеріали вказаної зустрічної позовної заяви.

Роз`яснити ОСОБА_1 про можливість подачі такого позову в загальному порядку.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://sh.ki.court.gov.ua.

Ухвала суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Суддя: Андрій Анатолійович Осаулов