У Х В А Л А

04 червня 2021 року

м. Київ

провадження №22-ц/824/9718/2021

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Мазурик О.Ф.,

перевіривши відповідність апеляційної скарги ОСОБА_1

на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2021 року, до якої включено заперечення на додаткове рішення від Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 квітня 2021 року,

у цивільній справі №357/2104/20 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області

за позовом ОСОБА_2

до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 ,

третя особа - приватний нотаріус Білоцерківського міськрайонного округу Кривенький Сергій Анатолійович,

про визнання договору удаваним, визнання права власності на частку в спільній сумісній власності подружжя та поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2021 року позов задоволено частково.

Додатковим рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 квітня 2021 року вирішено питання про компенсацію судових витрат.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду в частині задоволених позовних вимог та додатковим рішенням, відповідач ОСОБА_1 подав до суду одну апеляційну скаргу.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 356 ЦПК України встановлено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

Зокрема, згідно з ч. 1 ст. 356 ЦПК України, апеляційна скарга подається у письмовій формі.

Як вбачається зі змісту апеляційної скарги на рішення суду від 13.04.2021 ОСОБА_1 включив заперечення на додаткове рішення суду від 29.04.2021, яким вирішено питання про компенсацію судових витрат.

Тобто, ОСОБА_1 подано одну апеляційну скаргу на два судові процесуальні документи.

Відповідно до ч. 3 ст. 270 ЦПК України, додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення.

Згідно з ч. 5 ст. 270 ЦПК України, додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено.

За приписами ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Аналіз наведених положень закону приводить до висновку, що апеляційна скарга на додаткове рішення подається окремо від апеляційної скарги на рішення суду, оскільки законодавцем не передбачено включення до апеляційної скарги на рішення суду заперечень на додаткове рішення суду.

Таким чином, скаржнику у разі незгоди і з рішенням суду, і з додатковим рішенням суду необхідно подати до Київського апеляційного суду дві окремі апеляційні скарги.

Крім того, в порушення п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України скаржником не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом розмірі за подання апеляційної скарги на рішення суду.

Так, відповідно до п. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон) за подання до суду апеляційної скарги на судові рішення справляється судовий збір.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум) (ч. 4 ст. 6 Закону).

Відповідно до пп. 6 п.1 ч. 2. ст. 4 Закону за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається зі змісту резолютивної частини оскаржуваного рішення, судом задоволено одну немайнову вимогу та майнові вимоги.

При поданні ОСОБА_2 в лютому 2020 року даної позовної заяви судовий збір за вимогу немайнового підлягав сплаті в сумі 840,80 грн, а за майнову вимогу, ураховуючи ціну позову (426 656,00 грн), 4266,56 грн, що разом становить суму судового збору за подання позовної заяви, з урахуванням частково задоволених позовних вимог, 5 107 грн 36 коп.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 7 661 грн 04 коп (5107,36х150%).

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 надав докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду у розмірі 6 399,90 грн, тобто, у меншому розмірі ніж визначено Законом.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у сумі 1261 грн 20 коп. (7661,04-6399,90)за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0026010; Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме скаргу сплачується судовий збір. Платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Також, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 13.02.2020 по справі №910/4557/18 в квитанції (платіжному дорученні) про сплату судового збору необхідно зазначати номер справи та дату судового рішення, що оскаржується.

Оригінал документу про сплату судового збору із зазначенням відомостей про те, за яку саме апеляційну скаргу сплачується судовий збір, необхідно подати до Київського апеляційного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 185, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 13 квітня 2021 року, до якої включено заперечення на додаткове рішення від Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 29 квітня 2021 року, - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у випадку не усунення у встановлений термін виявлених судом недоліків, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та такою, що підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя О.Ф. Мазурик