У Х В А Л А Справа № 932/3417/21

Провадження № 2/932/1525/21

24 травня 2021 року м. Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Куцевол В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Держави України в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації та Головного управління казначейської служби України у Дніпропетровській області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , благодійний фонд «Екологія-Геос» про визнання дій чи бездіяльності з розгляду скарги протиправними, зобов`язання вчинити дії на поновлення низки гарантій, шляхом впровадження у виробництво технології, зобов`язання відшкодувати за порушення гарантій моральну шкоду, відшкодування матеріальної шкоди та стягнення матеріальних збитків у вигляді упущеної вигоди,-

В С Т А Н О В И В:

26.04.2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська у підсистемі «Електронний Суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Держави України в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації та Головного управління казначейської служби України у Дніпропетровській області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , благодійний фонд «Екологія-Геос» про визнання дій чи бездіяльності з розгляду скарги протиправними, зобов`язання вчинити дії на поновлення низки гарантій, шляхом впровадження у виробництво технології, зобов`язання відшкодувати за порушення гарантій моральну шкоду, відшкодування матеріальної шкоди та стягнення матеріальних збитків у вигляді упущеної вигоди.

Ухвалою суду від 29.04.2021 року позовну заяву залишено без руху для подання до суду позовної заяви у новій редакції з визначенням реєстраційного номеру облікової картки платника податку ОСОБА_2 ; ціни позову; викладу обставин спору з Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області або перегляду процесуального статусу цієї юридичної особи; уточнення вимог про стягнення вартості енергоносіїв на предмет суми; перегляду процесуального статусу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , благодійного фонду «Екологія-Геос», на користь яких заявлено позовні вимоги, або перегляду обсягу змісту позовних вимог; виконання обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються; зазначення у переліку додатків до позовної заяви долучених до неї копій письмових доказів; виконання попереднього, орієнтовного розрахунку суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; зазначення тих доказів, які підтверджують вказані ним обставини та зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; усунення неточності щодо подання цивільного позову до Дніпропетровського окружного адміністративного суду за правилами КАС України; надання доказів сплати судового збору за вимоги майнового характеру у розмірі 1% від визначеної ним ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем отримано копію ухвали суду від 29.04.2021 року на зазначену ним електронну пошту 30.04.2021 року, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Оскільки позивачем отримано копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху 30.04.2021 року, а також тому, що позивачу було визначено п`ятиденний строк на усунення зазначених недоліків, з заявою про усунення недоліків позовної заяви він мав звернутись до суду у строк до 05.05.2021 року включно.

Станом на 24.05.2021 року від позивача заяви про усунення недоліків позову, що визначені в ухвалі суду від 29.04.2021 року, до суду не надходили.

Ухвалою суду від 21.05.2021 року залишено без задоволення клопотання позивача від 06.05.2021 року про звільнення його від сплати судового збору.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний здійснювати правосуддя на засадах рівності сторін перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України). Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до вимог ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Оскільки строк на усунення недоліків позовної заяви встановлений судом, він поновленню не підлягає та міг бути продовжений судом за клопотанням позивача, поданим до спливу такого строку, однак позивач з таким клопотанням до суду не звертався.

Обов`язок позивача викласти позовну заяву у відповідності до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, що встановлений законодавцем, покликаний дисциплінувати сторону позивача, надати можливість відповідачу, при підготовці відзиву на позов, викласти свої аргументи, убезпечити будь-яку особу від зловживань у вигляді пред`явлення до неї завідомо безпідставного позову та як наслідок від безпідставного понесення нею судових витрат, сприяти розгляду справи упродовж розумного строку та встановленню об`єктивної істини по справі, на засадах змагальності сторін.

Відповідно до вимог ч.ч.1-3 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з вимогами ч.ч. 5-7 цієї статті, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи те, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі суду від 29.04.2021 року, а строк на їх усунення сплив, зважаючи на обов`язок суду вирішити питання про повернення позову внаслідок неусунення недоліків у строк, що не перевищує п`яти днів з дня спливу строку на усунення недоліків, а також той факт, що ухвала суду про залишення позову без руху є чинною та обов`язкова до виконання позивачем, позовна заява підлягає поверненню позивачу як така, що не подана.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 258, 260, 261, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України в особі Дніпропетровської обласної державної адміністрації та Головного управління казначейської служби України у Дніпропетровській області, треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , благодійний фонд «Екологія-Геос» про визнання дій чи бездіяльності з розгляду скарги протиправними, зобов`язання вчинити дії на поновлення низки гарантій, шляхом впровадження у виробництво технології, зобов`язання відшкодувати за порушення гарантій моральну шкоду, відшкодування матеріальної шкоди та стягнення матеріальних збитків у вигляді упущеної вигоди вважати неподаною та повернути позивачу разом із доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська, протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя В.В. Куцевол