Справа № 296/5794/20
УХВАЛА

Іменем України

"26" травня 2021 р. м.Житомир

Корольовський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Адамовича О.Й.,

за участю секретаря судових засідань Світко Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління держгеокадастру в Житомирській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира із позовною заявою до Головного управління держгеокадастру в Житомирській області, Державної казначейської служби України, в якій просить стягнути на його користь моральну шкоду в сумі 70000,00 грн.

Позивач не з`явився в судове засідання, від нього надійшло клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з прийняттям участі в іншому судовому засіданні.

Представники відповідачів в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися.

Перевіривши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 14.07.2020 р. ухвалою судді у справі відкрито провадження, визначено порядок розгляду в спрощеному провадженні та призначено судове засідання на 07.10.2020р..

07.10.2020 р. позивач в судове засідання не з`явився, 06.10.2020р. подав клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з розглядом у Житомирському окружному адміністративному суді справи за його позовом (а.с. 60). У зв`язку з неявкою позивача розгляд справи відкладено на 09.12.2020р.

09.12.2020 р. позивач в судове засідання не з`явився, 07.12.2020р. подав клопотання про перенесення розгляду справи на більш тривалий термін у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю (а.с. 64). За вказаних обставин розгляд справи відкладено на 24.02.2020р.

24.02.2021 р. позивач в судове засідання не з`явився, 23.02.2021р. подав клопотання про перенесення розгляду справи на більш тривалий термін у зв`язку з вирішення питання щодо укладання мирової угоди з відповідачем (а.с. 73). За вказаних підстав розгляд справи відкладено на 26.05.2020р.

04.03.2021р. від позивача надійшла заява в порядку 206 ЦПК України про прийняття відмови від позову та закриття провадження у справі, оскільки обставини, які зазначені у позові врегулювалися у досудовому порядку. Повідомив, що вказана заява не суперечить закону та не порушує його права, свободи та інтереси (а.с. 77).

26.05.2021 р. позивач в судове засідання знову не з`явився, від нього надійшло клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з розглядом у Сьомому апеляційному адміністративному суді справи за його позовом (а.с. 82).

Суд звертає увагу на те, що позивачем не подавалися докази в підтвердження причин неявки в судове засідання, а також заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини першої, пунктів 1-2 частини другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача (усіх позивачів) в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з вимогами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, суд незалежно від причин неявки позивача і якщо не надійшла заява про розгляд справи в його відсутності залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Вказані висновки зроблені Верховним Судом, зокрема у постанові від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19.

Як вказувалося вище, позивач будучи обізнаним про судові засідання 09 грудня 2020р., 24 лютого 2021р. та 26 травня 2021р. подавав клопотання про їх відкладення. Виходячи з встановлених обставин, неявку позивача у вказані судові засідання суд визначає як повторну неявку, тобто двічі поспіль.

При цьому суд зазначає, що в поданій 04.03.2021р. заяві позивач просить прийняти відмову від позову та закрити провадження у справі, однак в дане судове засідання знову не з`явився, що не дозволяє вирішити питання про закриття провадження у справі, у зв`язку з відмовою позивача від позову.

Враховуючи тривалість розгляду справи, та те, що позивач повторно не з`явився в судове засідання і з заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, беручи до уваги зроблене позивачем у заяві від 04.03.2021р. повідомлення про врегулювання обставин вказаних у позовній заяві у досудовому порядку, що поряд з неявкою позивача додатково свідчить про наявність перешкод у подальшому розгляді справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

У відповідності до вимог ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутись до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 260, 261, 353 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління держгеокадастру в Житомирській області, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Корольовський районний суд м.Житомира протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. Й. Адамович

Дата складання повного тексту ухвали: 31.05.2021.