У Х В А Л А Справа № 200/11306/18

Провадження № 2/932/2160/21

03 червня 2021 року м. Дніпро

Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді - Куцевола В.В.,

при секретарі Мар`єнко К.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, про визнання права власності на житло за набувальною давністю, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебуває на розгляді цивільна справа ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, про визнання права власності на житло за набувальною давністю.

03.06.2021 року до суду надійшло клопотання представника позивача про витребування спадкових справ, заведених до майна померлих ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не відомі. Письмові заяви чи клопотання про відкладення справи розглядом до суду не надходили.

Розглянувши клопотання та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність витребування доказів за наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно із вимогами ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Положенням про Спадковий реєстр, що затверджено Наказом Міністерства юстиції України від 07.07.2011 року за № 1810/5, установлено порядок ведення й користування Спадковим реєстром, внесення до нього відомостей про заповіти та спадкові договори, посвідчені в Україні, а за бажанням заповідача - посвідчені (складені та/або прийняті на зберігання) і зареєстровані в іноземних державах згідно з Конвенцією про запровадження системи реєстрації заповітів, про заведені спадкові справи та видані свідоцтва про право на спадщину, а також надання інформації з нього. Державні нотаріальні контори, державні нотаріальні архіви, приватні нотаріуси, що мають доступ до Спадкового реєстру через інформаційну мережу Мін`юсту щодо посвідчених заповітів, спадкових договорів, а також змін до них, скасування заповітів та розірвання спадкових договорів, заведених спадкових справ та виданих свідоцтв про право на спадщину. На підставі відомостей Спадкового реєстру виготовляються, зокрема, витяг зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту і спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 померли. Рішенням виконавчого комітету Бабушкінської районної ради № 52 від 17.01.2003 року вирішено оформити право приватної власності у визначених цим рішенням частках на домоволодіння АДРЕСА_1 за померлими ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання права власності за набувальною давністю на 41/100 частин та 29,5/100 частин домоволодіння АДРЕСА_1 , зазначивши, що безперервно, одноосібно, тривалий час володіє домоволодінням. Оскільки інші співвласники - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 померли, а право власності за ними визнано вже після їх смерті, відповідачем по справі визначила Дніпровську міську раду.

Враховуючи те, що після смерті співвласників спірного домоволодіння це майно могло бути успадковано, клопотання представника позивача в частині доцільності перевірки факту заведення спадкових справ до майна померлих співвласників спірного житла є обґрунтованим та підлягає задоволенню шляхом витребування витягів зі Спадкового реєстру. В частині витребування спадкових справ клопотання задоволенню не підлягає, оскільки ґрунтується на припущенні, що такі існують, а також тому, що не містить найменування органу нотаріату, як володільця відповідного доказу.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 83, 84, 258, 259, 260, 261, 352-355 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати з Сьомої Дніпровської державної нотаріальної контори витяги зі Спадкового реєстру про заведені після смерті ОСОБА_2 (актовий запис про смерть № 524 від 29.04.1994 року, що складений Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області), ОСОБА_3 (актовий запис про смерть № 190 від 04.02.1999 року, що складений Бабушкінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції) та ОСОБА_4 (актовий запис про смерть № 5304 від 20.09.1981 року, складений Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції у Дніпропетровській області) спадкові справи, а також про видані свідоцтва про право на спадщину покійних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

У задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Витребувані докази надіслати на адресу суду у п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність встановлену законом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Згідно із вимогами ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Куцевол