У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2021 року м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді Лисиченко, при прийнятті позовної заяви ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про стягнення матеріальної шкоди завданої незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Київського районного суду м. Харкова з вказаною позовною заявою, у якій прохає суд за рахунок державного бюджету України через державну казначейську службу України компенсувати йому моральну шкоду у розмірі 10 000 000 гривень , як відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Позовна заява сформована в системі «Електроний суд».

Згідно з частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Разом з цим, подана заява не відповідає вимогам вказаних вище статей, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії.

Відповідно до частин 1, 4, 8 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У підпункті 15 пункту 1 Розділу XIII "Перехідні положення" ЦПК України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Згідно підпункту 15.1 пункту 1розділу ХІІІ" Перехідні положення" ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

У підпункту 15.3 пункту 1розділу ХІІІ "Перехідні положення" ЦПК України зазначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної систем розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

01.03.2019 року Державна судова адміністрація України оприлюднила повідомлення про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» 1 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомляє про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018). Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи буде повідомлено додатково. Водночас, здійснення тестового режиму експлуатації ЄСІТС продовжується у складі наступних підсистем (модулів):

- Єдиний контакт-центр судової влади України;

- Єдина підсистема управління фінансово-господарськими процесами;

- Офіційна електронна адреса (Електронний кабінет);

- Офіційний веб-портал «Судова влада України»;

- Єдиний державний реєстр судових рішень;

- Електронний суд;

- Автоматизований розподіл;

- Судова статистика».

Тобто, станом на 03.06.2021 функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато.

Відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 року № 628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми "Електронний суд" в тестовому режимі. Пунктом другим цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми "Електронний суд" судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30.

Згідно вимог статті 190 ЦПК України одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви.

Отже, враховуючи, що у разі відкриття провадження копія позовної заяви має бути направлена поштою відповідачу, відомості щодо його реєстрації в системі «Електронний суд» відсутні, позивачу необхідно надати копію позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Таким чином, на виконання вимог частини 1 статті 177 ЦПК України позивачу (представнику позивача) потрібно виправити вказаний недолік позовної заяви шляхом подання її копії в паперовому вигляді відповідно до кількості учасників справи.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України та частини 2 статті 83 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких гуртуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують , що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частина 4 статті 83 ЦПК України).

Письмовий доказ подається в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Учасники справи мають право подати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електрона копія письмового доказу не вважається електронним доказом (частини 2,3 статті 95 ЦПК України).

Згідно статті 100 ЦПК України електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, яка містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (в тому числі текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо). Такі дані можуть зберігатися, зокрема, на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет). Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Законом може бути передбачено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу (частина друга статті 100 ЦПК України).

Учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, встановленому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом (частина 3 статті 100 ЦПК України). Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу (частина 4 статті 100 ЦПК України).

Системний аналіз вищезазначених положень цивільного процесуального законодавства свідчить про те, що докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, повинні існувати на момент звернення до суду з відповідним позовом, і саме на позивача покладено обов`язок подання таких доказів одночасно з позовною заяво ( висновок Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 у справі №913/317/18 та від 22.05.2019 у справі №5011-15/10488-2012).

Позивач на обґрунтування своїх вимог зобов`язаний подати суду разом з позовною заявою:

- електронний доказ в таких формах: оригінал; електронна копія, засвідчена електронним цифровим підписом; паперова копія, посвідчена в порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом, однак є однією з форм, у якій учасник справи має право подати електронний доказ, який, у свою чергу, є засобом встановлення даних, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи;

- письмовий доказ: в оригіналі, паперовій копії або електронній копії, яка повинна бути засвідчена в установленому законом порядку.

Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 922/51/20.

Судом встановлено, що в обґрунтування вимог позивач посилається на докази з відкритих джерел- Єдиного державного реєстру судових рішень, а саме зазначає адресу веб порталу- Єдиного державного реєстру судових рішень. Будь яких доказів (письмових, електронних), в розумінні положень цивільного процесуального закону, до позовної заяви не надає. Що свідчить про порушення позивачем вимог частини 5 статті 177 ЦПК України.

Відповідно до частин 1,2 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення вищезазначених недоліків.

Відповідно до правових висновків Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (справа «Перетяка та Шереметьев проти України», № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Суд вважає за необхідне зазначити, що залишення позову без руху , обмежує гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції право на доступ позивача до суду, але не порушує цього права і не невелює його суті, а лише забезпечує юридичну визначеність у правовідносинах суду з позивачем.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 177,185, 353 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави України в особі Державної казначейської служби України про стягнення матеріальної шкоди завданої незаконними рішеннями, діями та бездіяльністю органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду- залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

В разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: С.М. Лисиченко