Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1000/21

Провадження № 2/126/539/2021

"07" червня 2021 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Олійник І. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити йому додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

Позов обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла його мати - ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно.

Позивач, як спадкоємець на майно померлої за заповітом, маючи намір оформити свої спадкові права звернувся до приватного нотаріуса з відповідною заявою, проте йому було відмовлено у видачі вказного свідоцтва, причиною стало те, що він у встановлений законом шестимісячний строк, не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері.

Як стверджує позивач, вказаний строк ним був пропущений, через його необзнаність про існування заповіту.

Вищевказані обставини і стали причиною звернення позивача до суду з даним позовом.

Дана позовна заява надійшла до суду 30.04.2021 року та відповідно до автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Хмель Р.В.. Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 05.05.2021 року було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_2 , також в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_3 , також в судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність. позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Відповідач, ОСОБА_4 , також в судове засідання не з`явилася, проте через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Ч. 3 ст. 200 ЦПК України визначає, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 , у віці 84 роки, в с. Флорино, Бершадського району Вінницької області, померла ОСОБА_5 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Флоринської сільської ради Бершадського району Вінницької області, після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно.

Згідно довідки №238 від 22.02.2021 року, спадкоємцями за законом, щодо майна померлої є: син - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , син - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дочка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .

З наявної в матеріалах справи копії заповіту від 10.03.2010 року, посвідченого секретарем виконкому Флоринської сільської ради, вбачається, що ОСОБА_5 , за життя вчинила заповіт, яким усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, у тому числі все те, що буде належати на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла своєму синові та позивачу по справі - ОСОБА_1 .

Позивач, маючи на меті належним чином реалізувати своє спадкове право та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, звернувся до нотаріуса, з відповідною заявою, проте постановою від 26.02.2021 року за вих. №62/02-31 йому було відмовлено у видачі вищевказаного свідоцтва, причиною чого стало те, що він пропустив визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

В поданому позові ОСОБА_1 , вказує, що причиною такого пропуску стала його необізнаність про існування вказаного заповіту та те, що він немає відповідної освіти та відповідно не розуміється в нормах закону, які регулюють спадкові права.

В п. 24 Постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:

1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини вказані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року №6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання зави про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:

1) тривала хвороба спадкоємців;

2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна;

3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними;

4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України;

5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а відтак позовні вимоги позивача слід задовольнити.

Керуючись ст. 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 82, 200, 206, 263-265 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити, ОСОБА_1 , додатковий двомісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_5 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 15.5 перехідних положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суд вважає за необхідне додатково роз`яснити, що згідно пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» ЦПК України в редакції Закону України « Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18 червня 2020 року №731-IX, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . житель АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_2 ;

Відповідачі: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , житель АДРЕСА_2 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , житель АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , житель. АДРЕСА_3 .

Повний текст судового рішення було виготовлено та підписано суддею 07.06.2021 року.

Суддя Р. В. Хмель