Провадження №2/756/261/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2021 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого - судді Яценко Н.О.

за участю секретаря Дрончак Д.А.

представника позивача за первісним позовом ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про вселення та усунення перешкод в користуванні житловим приміщенням та зустрічний позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у здійсненні житлових прав шляхом зняття з реєстрації місця проживання осіб, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_3 у вересні 2018 р. звернулась до суду через уповноваженого представника - адвоката Вегера А.А. з позовом до відповідачів - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації та просить суд вселити ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_3 в квартиру АДРЕСА_1 ; зобов`язати ОСОБА_4 та ОСОБА_6 не чинити перешкод у користуванні ОСОБА_2 квартирою АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 20.09.2018 року було відкрито загальне позовне провадження у справі.

В подальшому до суду через свого представника із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_3 , звернувся відповідач за первісним позовом ОСОБА_4 , в якій просить усунути перешкоди у здійсненні житлових прав шляхом зняття з реєстрації місця проживання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 19.03.2019 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

В судове засідання призначене на 10.02.2021 р. о 11 год. 30 хв. позивач з представником за зустрічним позовом не з`явились, про дату, місце та час представник ОСОБА_4 повідомлена належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи розписка (а.с.174, т.2).

19.05.2021 року о 14 год. 00 хв. позивач з представником за зустрічним позовом не з`явились, про розгляд справи позивач за зустрічним позовом повідомлявся належним чином, як шляхом направлення судової повістки, так і шляхом надсилання смс-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку смс - повідомлення ОСОБА_4 . Окрім того представник позивача за зустрічним позовом - Приймак М.О. про розгляд справи також повідомлялась шляхом направлення смс-повідомлення, про що свідчить довідка про доставку смс- повідомлення представнику ОСОБА_4 - адвокату Приймак М.О.

Представником позивача за первісним позовом - ОСОБА_1 в судовому засіданні 19.05.2021 р. заявлено клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду враховуючи повторну неявку в судове засідання належним чином повідомленого позивача з представником за зустрічним позовом.

В силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури, і це не є порушенням права на справедливий суд.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 21.09.2020 р. по справі №658/1141/18, провадження № 61-3617св19).

Враховуючи повторну неявку в судове засідання належним чином повідомленого позивача з представником за зустрічним позовом, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання представника позивача за первісним позовом - ОСОБА_1 та залишити зустрічний позов без розгляду.

Разом з тим, залишення позову без розгляду не порушує право позивача за зустрічним позовом на судовий захист, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 ЦПК України залишення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду з тією ж позовною заявою.

Керуючись п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої дитини - ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_5 , Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у здійсненні житлових прав шляхом зняття з реєстрації місця проживання осіб - залишити без розгляду, роз`яснивши, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 26 травня 2021 року.

Суддя Н.О. Яценко