Справа № 211/4566/20
Провадження № 2/211/429/21
Р і ш е н н я
і м е н е м У к р а ї н и
03 червня 2021 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Гіди О. С.,
при секретарі Мариненко Е.П.,
за відсутності: сторін у справі,
розглянувши в м. Кривому Розі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Железна Олена Володимирівна, акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк», акціонерне товариство «Альфа-Банк» про зняття арешту з майна, -
ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ) звернулася до суду з вищезазначеним позовом, який в подальшому було уточнено. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , вона, як спадкоємець першої черги 09.07.2015 року звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Железної О.В. з заявою, на підставі якої було відкрито Спадкову справу №57666611, номер нотаріуса 29/2015. Але, до теперішнього часу вона спадщину не оформила, оскільки при перевірці в реєстрі обтяжень з`ясувалось, що на майно накладено арешт, як на майно боржника, та оголошено заборону на його відчуження постановою ВП 27523795 від 14.07.2011, що була винесена державним виконавцем Довгинцівського відділу державної виконавчої служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області Панчишиною М.Ю. відносно ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та внесено в Єдиний реєстр заборони відчуження об`єктів нерухомого майна 27.09.2011 року за №11653845.
Ухвалою суду від 18 вересня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 02 лютого 2021 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» та акціонерне товариство «Альфа-Банк».
В судове засідання сторони не з`явилися.
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, відповідно до якої просила справу розглянути за її відсутністю, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача Довгинцівського відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
Третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Железна О.В. надала до суду заяву, згідно якої просить розглянути справу без її участі, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.
Представник третьої особи акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» Бойченко Д.О. звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності.
Представник третьої особи акціонерного товариства «Альфа-Банк» у судове засідання не з`явився, про місце, дату та час судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що підставі Договору купівлі-продажу домоволодіння та земельної ділянки від 24 липня 2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Волошко О.М., ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , належало домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , та земельна ділянка площею 496 кв.м. (а.с.31 копія Договору).
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер (а.с.12 копія свідоцтва).
Після смерті батька ОСОБА_3 , позивач ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_2 ), як спадкоємець першої черги 09.07.2015 року звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Железної О.В. з заявою, на підставі якої було відкрито Спадкову справу №29/2015 (а.с.45-70- копія спадкової справи).
При перевірці в реєстрі обтяжень з`ясувалось, що відносно ОСОБА_3 винесена постанова про відкриття виконавчого проводження та накладено арешт на майно боржника, що була винесена державним виконавцем Довгинцівського відділу державної виконавчої служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області Панчишиною М.Ю., ВП 27523795 від 14.07.2011 року (а.с.13-15 копія Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі).
Згідно ч.1 ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження".
1. Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
2. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.
3. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.
4. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:
1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;
2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;
3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;
4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;
5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;
6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;
7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;
8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;
9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону.
5. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
Згідно Постанови № 5 від 03.06.2016 Пленуму ВССУ, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону «Про виконавче провадження»).
Існування арешту та заборони на відчуження майна порушує конституційні права власника майна. А саме, за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно, порушується право позивача, як спадкоємця отримати право на спадщину за законом.
Стосовно обраного позивачем способу захисту його прав, шляхом зобов`язання Довгинцівського відділу державної виконавчої служби Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис від 27.09.2011 року за №11653845 про арешт нерухомого майна, яке належить на праві приватної власності ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 та зобов`язання виключити з Єдиного реєстру боржників дані, щодо ОСОБА_3 , як боржника за виконавчими провадженнями, які знаходились на примусовому виконанні у відділі, то суд зауважує, що обраний спосіб захисту не передбачений нормами цивільно - процесуального законодавства. Відповідно до ч.2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Ч.1,2 ст.14 ЦПК України передбачено, що судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом. Таким чином, дане рішення з дня набрання ним законної сили є підставою для зняття арешту та реєстрації припинення обтяження, а тому вимога позивача в цій частині є передчасною. Після набрання рішенням суду законної сили заінтересовані особи мають право у встановленому законом порядку звернутися до відповідного органу державної реєстрації прав для державної реєстрації припинення обтяження арештом нерухомого майна.
Керуючись ст. ст. 12, 76, 81, 89, 247, 263-265, 354-355 ЦПК України, -
позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
В іншій частині в позові відмовити.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Суддя О.С.Гіда