Справа № 401/1606/21;
Провадження 2/401/827/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" червня 2021 р. м. Світловодськ.

Суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Макарова Ю.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до голови Добровільно-колективного товариства садоводів-аматорів (Будівельник) Ворончука Віталія Пилиповича про визнання незаконним рішення правління ,-

В С Т А Н О В И В:

02 червня 2021 року позивач звернулась до суду із вказаною позовною заявою в якій просить суд скасувати рішення правління членів ДКТСА "Будівельник" від 25 січня 2020 року про затвердження кошторису та тарифів на електроенергію.

Разом з позовною заявою позивач подала до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання вказаного позову до суду, мотивуючи тим, що вона перебуває у важкому матеріальному становищі пов`язаному з пенсійним віком та незначним розміром пенсії, що підтверджується довідкою про доходи за період з 01 березня 2020 року по 28 лютого 2021 року та Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України - суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір".

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вирішуючи такі заяви, суд повинен враховувати те, що якщо при сплаті необхідних судових витрат середньомісячний дохід особи буде меншим від рівня прожиткового мінімуму, встановленого законом для відповідної категорії осіб, тоді в суду є підстава для застосування заходів щодо зменшення, звільнення, розстрочення або відстрочення сплати судового збору.

Крім того, судові витрати це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R(81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду. Разом із тим, враховуючи положення п.1 ст.6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку із цим, при здійсненні правосуддя в цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов`язані із судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до статей 133, 136 ЦПК України, Закону України Про судовий збір, а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Приписами ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

При цьому положення Закону України Про судовий збір кореспондуються з положеннями ст.2 ЦПК України, якими розкривається зміст однієї із засад цивільного судочинства, а саме, рівності всіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом. Так, згідно приписів вказаної статті усі учасники цивільного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників цивільного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Таким чином, всі учасники процесу є рівними при здійсненні своїх прав та обов`язків, в тому числі у питанні необхідності сплати судового збору.

У розумінні приписів ст.8 Закону України Про судовий збір відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин. При цьому, позивач має довести існування фінансових труднощів.

Водночас, позивачем не надано суду достатніх та належних доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як підстави для звільнення від сплати судового збору.

Позивачем на підтвердження майнового стану надано довідку про доходи за період з 01 березня 2020 року по 28 лютого 2021 року відповідно до якої позивач за вказаний період отримала пенсії в розмірі 34453грн.96 коп. та Відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, згідно якої позивач за період з І кварталу 2020 року по IV квартал 2020 року доходів не отримала. Інформації про відсутність інших джерел доходу позивачем не надано.

Надані позивачем довідки не може свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб зокрема для сплати судового збору (вклади, нерухоме та рухоме майно з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини, тощо). Позивачем не надано й документів на підтвердження того, що має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про її скрутне матеріальне становище.

Аналогічні позиції викладені Верховним Судом в ухвалах від 10 жовтня 2019 року по справі №215/3329/19; від 16 жовтня 2019 року по справі №215/5288/18 ; від 18 жовтня 2019 року по справі №215/5427/18 ; від 21 жовтня 2019 року по справі №215/1025/19 та інших.

Відповідно до ч.1 ст.36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином з урахуванням висновків Верховного Суду, довідки не можуть бути розцінені як належний доказ на підтвердження скрутного матеріального становища позивача, оскільки доказів того, що отримана пенсія є єдиним джерелом доходів позивача до суду надано не було, а тому така довідка не відображає відомості про об`єктивний матеріальний стан позивача станом на дату подання позову, оскільки остання може мати і інші джерела доходу.

Крім того, статтею 136 ЦПК України передбачено право (а не обов`язок) суду щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Враховуючи викладені обставини клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, позовна заява ОСОБА_1 до голови Добровільно-колективного товариства садоводів-аматорів (Будівельник) Ворончука Віталія Пилиповича про визнання незаконним рішення правління підлягає залишенню без руху в зв`язку з несплатою судового збору та невідповідності вимогам ст. 175 ЦПК України.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що за подання до суду, фізичною особою, позовної заяви немайнового характеру, визначається ставка судового збору, яка складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 01 січня календарного року, що станом на січень 2021 року складає 908грн. 00коп.

Крім того у позовній заяві не повністю вказані відомості про відповідача, як юридичну особу, а саме не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (ЄДРПОУ).

Відповідно до п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України - позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Згідно ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 136, 177, 185 ЦПК України, Закон України "Про судовий збір", суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволені клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до голови Добровільно-колективного товариства садоводів-аматорів (Будівельник) Ворончука Віталія Пилиповича про визнання незаконним рішення правління - залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність, протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали виправити зазначені недоліки заяви, а саме:

- надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі;

- уточнити відомості про відповідача зазначивши ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Судовий збір у сумі 908грн. 00коп. сплатити за реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг м.Світловодськ; Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37918230; Рахунок отримувача UA0011563; Код класифікації 22030101.

Роз`яснити, заявнику, що на підставі ч.3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області Ю.І. Макарова