Справа № 307/390/20
Провадження № 2/307/661/20
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 травня 2021 року Тячівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого

судді Гримут В.І.

при секретарі Ком`яті Н.А.

з участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Тячів, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 та співвідповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Тячівська міська рада про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Посилається на те, що ОСОБА_3 належить на праві власності земельна ділянка площею 0.11 га, за кадастровим номером :03:005:0045, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником сусідньої земельної ділянки за кадастровим номером :03:005:0054 та будівлі аптеки, за адресою: АДРЕСА_1 .

Внаслідок пожежі аптека була зруйнована й відповідачка у 2017 році з порушеням ДБН розпочала нове будівництво на своїй землеьній ділянці.

Висновком експертоного дослідження № 157 від 19.02.2019 встановлено, що відповідачкою при реконструкції аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-офісний комплекс не витриманий мінімальний протипожежний розрив між зовнішньою стіною будинку позивача.

ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до відповідачки, про усунення перешкод у здійсненні права користування земельною ділянкою, шляхом зобов`язання ОСОБА_4 за власний рахунок знести частину будівлі аптеки, яка розташована на її земеьній ділянці на відстані менше одного метру від межі землеьної ділянки.

Пізніше позивач звернувся з іншим позовом про усунення перешкод у здійснені права власності шляхом зобов`язання ОСОБА_4 за власний рахунок знести частину будівлі аптеки, яка розташована на земельній ділянці за кадастровим номером :03:005:0054.

Другого травня дві тисячі дев`ятнадцятого року відповідачкою було подано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Реконструкція аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-промисловий комплекс», яка 13.05.2019 була зареєстрована посадовими особами Управління Держаної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області.

Ухвалою Тячівського районного суду від 25.01.2018 заяву позивача про забезпечення позову було задоволено та заборонено до вирішення справи, та вступу в законну силу рішення здійснювати будь-які дії пов`язані із будівництвом на земельній ділянці по АДРЕСА_1 .

Державним реєстратором речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Тячівської міської ради Довгуник В.М., 21.05.2019 на підставі вищевказної декларації було здійснено державну реєстрацію будівлі торгово-промисловий комплекс, що підтверджується інформаційної довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майо та Реєстру прав вдасності на нерухоме майно.

Вважає, що вказана декларація про готовність об`єкта є незаконною.

Декларація про готовність об`єкта має недостовірні відомості, оскільки відповідачка здійснила нове будівництво, а не реконструкцію існуючої будівлі.

Реєстрація оспорюваної декларації відбулася всупереч обмежень, які виникли на підставі ухвали Тячівського районного суду від 25.01.2018, оскільки один з етапів будівництва є подання та реєстрація такої декларації.

Таким чином, відповідачка здійснила будівництво, ввела в експлуатацію та зареєструвала право власності на об`єкт будівництва за час заборони їй вчиняти такі дії.

У зв`язку з цим, просить скасувати реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 13.05.2019 серії та номер ЗК 32 щодо реконструкції аптеки з добудовою та скасувати рішеення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, ідексний номер: 46994333 від 23.05.2019 про державну реєстрацію права власності на торгово-промисловий комплекс.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Просив відмовити у задоволенні позову, так як заявлені позовні вимоги позивача необґрунтовані.

Посилається на те, що при вирішенні питання щодо скасування декларації про готовнітсь об`єкта до експлуатації необхідно врахувати положення визначені ст. 39 ч. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» де вказано, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він здубований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належного затвердженого проекту або будівельного паспорта ... .

Реконструкція здійснювалася на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 06.09.2017, належно затвердженого проекту, копії експертного звіту щодо розгляду проекної документаціїв, містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки в смт. Тересва та державного акту на право власності на землеьну ділянку серії ЗК № 031956 від 18.05.2007 року.

Висновком експертного дослідження по об`єкту стверджено, що об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 , є реконструкцією аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-офісний коплекс.

Твердження позивача, що відповідачкою було здійснено будвництво, введено в дію та зареєстрованого право власності на об`єкт будівництва за час заборони вчинити такі дії, є надуманим.

Їй не було заборонено вводити об`єкт в екплуатацію, оскількипід час розгляду цивільної справи № 307/2984/17 в суді першої інстанції ОСОБА_5 , та його представник зверталися до суду з метою застосування щодо неї заходів процесуального примусу через те, що вона продовжувала будівельні роботи з реконструкції будівлі, незважаючи на ухвалу суду .

Однак, ухвалою Тячівського районного суду від 06.07.2018 було відмовлено у застосуванні заходів процесуального примусу через відсутність доказів про невиконання нею ухвали суду від 25.01.2018 року.

Позивач стверджує, що проведена відповідачкою реконструкція порушує його права та законні інтереси, що нібито стверджується висновком № 157 експертного дослідження від 19.02.2019 року.

У вищезгаданому висновку стверджкється, що відповідачем при реконструкції аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-офісний комплекс по АДРЕСА_1 , не витриманий мінімальний протипожежний розрив між зовнішньою стіною будинку АДРЕСА_1 .

Однак, обставини які були предметом дослідження при проведенні вищенаведеної експертизи, повністю спростовуються висновком експертного дослідження по об`єкту «Реконструкція аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-офісний комплекс» за адресою: АДРЕСА_1 від 08.04.2019 року, який був складений експертном з технічного обстеження будівельі споруд ОСОБА_6 .

Даним висновком підтверджено, що реконструкція здійснюється у відповідності до вимог чинного закнодавства України на підставі виданих відділом капітального будівництва, містобудування та архітектури Тячівської РДА містобудівних умов та обстежень забудови земельної ділянки № 01-13/16 від 03.05.2017; розробленої проектно-технічної докумнтації ФОП ОСОБА_7 ; експертного звіту Закарпатської філії ДП «Укрдержбудекспертиза» № 7-0943/17 від 17.08.2017; повідомлення про початок виконання будівельних робіт ЗК № 44 від 06.09.2017 виданого Управлінням інспекції ДАБК в Закарпастькій області.

Реконструкці аптеки проводиться згідно розробленої проектно-технічної документації та ДБН 360-92**.

Будівля 106 по АДРЕСА_1 була збудована в 60-х роках ХХ століття. В той час як будівництво будівлі АДРЕСА_1 було здійснено у середині 2000-х років як самочинне та введене в експлуатацію 12.12.2011року.

Згідно обмірних креслень КПП « ІНФОРМАЦІЯ_1 » належна будівля ОСОБА_3 знаходиться на відстані 0.97 м від будівлі Шелевер та на відстані 5.58 м. від належної їй будівлі.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції України у судове засідання не з`явився. У надісланому ним відзиві зазначив, що позовні вимоги не визнає.

Посилається на те, що згідно постанови Кабінету Міністрів України від 09.07.2017 № 294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та Законами України, указами Президента України та постановами Верховної ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Однією із функцій Державної архітектурно-будівельної інспекції України у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначено Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461.

Згідно пункту 3 вищевказаного Порядку процедура прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (в редакції станом на дату реєстрації декларації), будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Відповідно до пунктів 17, 18, 19, 20 цього Порядку, реєстрація декларації здійснюється з дотриманням вимог: замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом 10-ти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Копія декларації зберігається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник (уповноважена ним особа) може повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації.

Відповідно до п. 22 Порядку у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Про скасування реєстрації декларації замовнику письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня її скасування. Після скасування реєстрації декларації замовник має право повторно подати її згідно з вимогами, встановленими пунктом 17 цього розділу.

Разом з тим, відповідно до норм чинного законодавства запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які дають право на виконання будівельних робіт та підтверджують готовність об`єкта до експлуатації. Вказаний принцип полягає в тому, що відповідальність за достовірність даних, зазначених замовником у декларації про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, несе сам замовник, а орган державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язаний прийняти до розгляду додану декларацію, перевірити повноту даних, зазначених у ній, та прийняти рішення щодо проведення реєстрації декларації.

Тобто, функції органу державного архітектурно-будівельного контролю на етапі додання замовником будівництва декларації про готовність об`єкта до експлуатації зведено до перевірки повноти даних, вказаних самим замовником будівництва у відповідному документі декларативного характеру.

При цьому декларативний принцип передбачає усвідомлення замовником будівництва відповідальності перед державою за взяті на себе зобов`язання, а також за повноту та достовірність даних зазначених у поданій ним документах.

Враховуючи вищенаведене, чинним на день реєстрації декларації про початок будівельних робіт законодавством чітко передбачені підстави, за наявності яких реєстрація поданої декларації про початок виконання будівельних робіт підлягає скасуванню.

В свою чергу під виявленням недостовірних даних у зареєстрованій декларації розуміється встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема статтею 39, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом: об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта. Наявність інших недостовірних або помилкових даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації.

Таким чином, наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Для перевірки достовірності даних, наведених у декларації (повідомленні) про початок виконання будівельних робіт встановлений трьох місячний термін.

При цьому, відповідно до ст. 39 вказаного Закону в процесі такого контролю органи Держархбудконтролю наділені повноваженнями, зокрема, реєструвати або повертати на доопрацювання декларацію про початок будівельних робіт, реєструвати або повертати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка і є підставою для оформлення права власності на об`єкт будівництва.

У зв`язку із цим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення.

Представник Тячівської міської ради у судове засідання не з`явився. Надав суду заяву про розгдлдя справи у його відстуності.

Розглянувши матеріали справи суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 12 частини 1-4 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ст. 13 ч.ч. 1, 2 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Статтею 42 ч. 1 п. 2 цього ж Кодексу визначено, що учасники справи мають право подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам.

З приписів ст. 76, ст. 77 ч.ч. 1, 2, ст. 78, 79, 80 ч. 2, ст. 81 ч.ч. 1, 5, 6, ст. 83 ч. 1 ЦПК України вбачається, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших .Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Відповідно до ст. 95 ч. 1 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно Державного ретру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_3 належить земельна ділянка АДРЕСА_1 , а ОСОБА_4 - землеьна ділянка АДРЕСА_1 .

Статтею 39-1 ч. 1 та 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» в редакції яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 640/10134/19 (адміністративне провадження № К/9901/24307/20) визначено, що аналізуючи законодавчі норми, Верховний Суд зазначив, що Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема ст. 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. При цьому недостовірні дані мають відповідати одній із таких умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом: об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проєкту або будівельного паспорта. Наявність інших недостовірних даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації декларації. Крім того, суди попередніх інстанцій встановили, що інвесторами об`єкта будівництва оформлено право власності на 55 об`єктів нерухомого майна. З огляду на наведене Суд зазначив, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкта до самочинного.

Відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів та експертного звіту щодо розгляду проектної документації в частині міцності, надійності, довговічності об`єкту будівництва, вид будівництва аптеки з добудовою та надбутовою АДРЕСА_1 , характеризується як реконструкція.

Згідно висновку експертного дослідження ФОП ОСОБА_8 від 08.04.2019 технічний стан конструкції будівлі відноситься до ІІ категорії (задовільний). Будівля 106 по АДРЕСА_2 , власник ОСОБА_4 , була збудована в 60 роках ХХ століття (довідка ВК Тересвянської селищної ради № 184 від 04.04.2019 року). Будівництво будівлі АДРЕСА_1 , яка належить Горничар, було розпочатов в середині 2000-х років як самочинне, що стверджується рішенням Тячівського районого суду від 02.09.2008 про визнання за ним права власності у порядку ст. 376 ч. 3 ЦК України. Будівництво нерухомого об`єкуту здійснювалося ОСОБА_3 між двома вже існуючими будівлями, які належать ОСОБА_4 та ОСОБА_9 .

Наведені у вищевказному звіті обставини спростовують висновок № 157 від 19.02.2019 року про невідповідність будівлі АДРЕСА_1 вимогам ДБН 360-92**, оскільки ці вимоги були прийняті 17.04.1992 році, тобто до будівництва будівлі через яку між сторонами виник спір ( АДРЕСА_1 .

Разом з тим, під час складання висновку № 157 від 19.02.2019 року перед експертом ОСОБА_10 не ставилося питання про встановлення виду бідівлі чи являється вона новобдовою, чи її можна охарактеризувати як реконструкцію старої будівлі. Вказаний експерт надав відповідь на такі питання: 1. Чи дотримана відстань від будівлі аптеки після реконструкції за адресою АДРЕСА_1 , до суміжної межі, (огорожі) домоволодіння АДРЕСА_1 , та чи відповідає нормативам ДБН та містобудівним умовам та обмеженням? 2. Який Ступінь вогнестійкості будівлі аптеки з добудовою та надбудовою після реконструкції реконструкції за адресою АДРЕСА_1 , та існуючі будівлі за адресою АДРЕСА_1 ? 3. Який мінмальний протипожежний розрив (відстань) повинен бути витриманий між зовнішньою стіною будинку АДРЕСА_1 , та зовнішньою стіною об`єкта будівництва «Реконструкції аптеки з добудовою та надбудовою під торгово-офісний коплекс» по АДРЕСА_1 , відповідно до вимог містобудівних умов та обмежень забуждови земельної ділянки, та положень додатку 3.1. (обов`язків) «Протипожежні розриви» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», за умови, що стіни будинків без віконних прорізів?

Відповідно до стст. 15 та 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути : визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

За ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Під час розгляду справи було встановлено, що відповідачка провела реконструкцію будівлі, яка була побудована у 60-х роках минулого століття і постраждала в результаті пожежі та спорудила найближчу до будівлі позивача стіну на тому ж самому місці де була стіна пошкодженої будівлі, що сторонами не оспорюється.

Чим і як, за таких обставин в результаті видачею декларації на реконструкцію пошкодженої вогнем будівлі порушено права, свободи чи його законні ітереси позивач ОСОБА_3 не довів.

Відстань між бідувлями сторін менша ніж передбачена ДБН виникла після спорудження свого бкдинку саме позивачем, а факт пошкодження будівлі відповідачки в результаті пожежі не може бути підставою для перенесення раніше існуючої стіни з метою дотримання протипожених правил які порушив відповідач.

За таких обставин суд вважає, що підстави для скасування декларації про готовнітсь об`єкта відсутні, а відповідно і підстави для скасування державної реєстрації.

Судові витрати слід поклати на позивача.

Керуючись стст. 258, 259, 264, 265 ЦПК України, стст. 15, 16 ЦК України, ст. 39-1 чч. 1 та 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_3 відмовити.

Судові витрати покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду через Тячівський районний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Повне рішення складено 28.05.2021 року.

Головуючий В.І. Гримут