УХВАЛА

Іменем України

31 травня 2021 року

м. Київ

справа № 711/4067/18

провадження № 61-7694ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Бурлакова С. Ю. (суддя-доповідач), Коротуна В. М.,

Червинської М. Є.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду першої інстанції

з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 24 лютого

2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу

до розгляду по суті на 09 квітня 2021 року. У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи відмовлено.

Вказану ухвалу суду першої інстанції, в частині відмови у призначенні судово-почеркознавчої експертизи, в апеляційному порядку оскаржив ОСОБА_1 .

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 24 лютого 2021 року, в частині відмови у призначенні експертизи, повернуто.

07 травня 2021 року ОСОБА_1 надіслав засобами поштового зв`язку

до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить суд касаційної інстанції оскаржувану ухвалу апеляційного суду скасувати і справу направити на розгляд до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями

від 11 травня 2021 року для розгляду справи визначено суддю-доповідача Бурлакова С. Ю

Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційним судом порушено норми процесуального права, що призвело до прийняття незаконного судового рішення.

Нормами статті 390 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів

з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Вказану касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду і ОСОБА_1 заявлено клопотання про поновлення цього строку, з посиланням на те, що у судовому засіданні він присутній не був, копію оскаржуваної ухвали апеляційного суду ним не отримано станом на день подання касаційної скарги. У клопотанні зазначено, що про існування оскаржуваної ухвали ОСОБА_1 дізнався лише 05 травня 2021 року з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Таким чином, Верховний Суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали апеляційного суду.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно зі статтею 388 ЦПК України судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що відсутні підстави для відкриття касаційного провадження, з огляду на таке.

Частиною четвертою статті 394 ЦПК України передбачено, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою тавідмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним

і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З касаційної скарги убачається, що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності оскаржуваної ухвали апеляційного суду.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, у провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Ухвалою від 24 лютого 2021 року Черкаський районний суд Черкаської області відмовив у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-почеркознавчої експертизи у вищезазначеній цивільній справі.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 24 лютого 2021 року, в частині відмови у призначенні експертизи, повернуто особі, яка її подала.

Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК Українипідставами для касаційного оскарження ухвал судів першої та апеляційної інстанцій, визначених в пунктах 2, 3 частини першої цієї статті ЦПК є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Постановляючи ухвалу від 25 березня 2021 року про повернення заявнику апеляційної скарги суд апеляційної інстанції виходив з того, що ухвала суду першої інстанції, в частині відмови у задоволенні клопотання про призначення експертизи, не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення.

Верховний Суд погоджується з відповідними висновками суду апеляційної інстанції, оскільки вони відповідають нормам чинного законодавства з огляду на таке.

У частині першій статті 353 ЦПК України визначено вичерпний перелік ухвал суду першої інстанції, на які можуть бути подані апеляційні скарги окремо від рішення суду.

Згідно з пунктом 12 частини першої статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи.

Ухвала про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи

у цьому переліку не зазначена.

Відповідно до частини другої статті 353 ЦПК України заперечення на ухвали,

що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються

до апеляційної скарги на рішення суду.

Отже, ухвала суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про призначення експертизи не може бути оскаржена в апеляційному порядку

до ухвалення рішення суду по суті спору й окремо від цього рішення. Тобто, оскарження такої ухвали в апеляційному порядку можливе разом з рішенням суду, яким спір має бути вирішений по суті.

Доводи касаційної скарги не спростовують правильних висновків суду апеляційної інстанції.

Із касаційної скарги, убачається, що вона є необґрунтованою, правильне застосовування судом норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності та неправильності ухвали Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року.

Керуючись статтею 390, частинами першою, четвертою, шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвали Черкаського апеляційного суду від 25 березня 2021 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду

від 25 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити на адресу ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді С. Ю. Бурлаков

В. М. Коротун

М. Є. Червинська