26.05.2021
Справа №201/2429/21
Провадження № 2/201/5023/2021
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2021р. суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська - Ткаченко Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» в особі представництва «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И Л А:

В Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська 21.05.2021р. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» в особі представництва «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючою у справі визначена суддя Ткаченко Н.В.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, на підставі ст. ст. 177, 185 ЦПК України, вважаю необхідним залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити найменування суду першої інстанції, до якого подається заява.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що позов подається до Соборного районного суду м. Дніпро.

Разом з тим, в м. Дніпро відсутній такий суд і вірним є найменування суду Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування для юридичних осіб, їх місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Позивач зазначає ЄДРПОУ АТ «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті», а також ЄДРПОУ та ІПН представництва Акціонерного товариства, проте в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за даними, що вказані позивачем, відсутня інформація про реєстрацію юридичної особи (представництва).

Таким чином, пропоную позивачу подати докази реєстрації як Акціонерного товариства «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті», так і представництва в ЄДРПОУ та знаходження представництва Акціонерного товариства на території Соборного району м. Дніпра.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем заявлені три вимоги майнового характеру ( стягнення заробітної плати, середнього заробітку та відшкодування моральної шкоди), однак позовна заява не містить ціни позову.

Позивач в позовній заяві просить поновити його на роботі, стягнути заробітну плату 216 068грн. 80коп., середній заробіток за час затримки розрахунку та відшкодувати моральну шкоди у розмірі 100 000грн.

Відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про сплату судового збору» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Таким чином, за вимогами про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати позивач звільнений від сплати судового збору.

В постанові від 30.01.2019р. № 910/4518/16 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.

Оскільки середній заробіток за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати, позивач при пред`явленні цих вимог не має пільг щодо сплати судового збору.

Те саме стосується і вимог про відшкодування моральної шкоди, оскільки позивач при подачі позову в частині цих вимог також не звільнений від сплати судового збору.

Верховний Суд у своїй постанові від 28.11.2018р. по справі № 761/11472/15ц (касаційне провадження № 61-23674св18) зазначив, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою і судовий збір підлягає сплаті, як за вимогою майнового характеру.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується.

Таким чином, позивачу слід зазначити розмір середнього заробітку за весь період затримки розрахунку (станом на день подачі позову) та сплатити судовий збір, виходячи із визначеної ціни позову (загальної суми середнього заробітку та моральної шкоди) за ставкою 1% від ціни позову, але не менше 908грн. та не більше 11 350грн.

Додатково повідомляю, що платіжні реквізити для перерахунку судового збору в гривні містяться на сторінці Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська на сайті Судова влада України за посиланням https://gt.dp.court.gov.ua/sud0412/gromadyanam/tax/.

Як роз`яснено в пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. У разі невідповідності цим вимогам, позовна заява залишається без руху.

Проте, позивач не зазначає якими доказами підтверджується завдання йому моральної шкоди, а тому пропоную позивачу подати до суду докази, на підтвердження завдання моральної шкоди та зазначити з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір моральної шкоди в сумі 100 000грн.

Відповідно до п. 4 с. 2 ст. 84 ЦПК України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено про вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Разом з тим, позивач в клопотанні про витребування не зазначає, які саме заходи були ним вжиті для отримання доказів самостійно, і не надає документів, що підтверджують неможливість самостійного отримання доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене, керуючись ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, вважаю необхідним залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» в особі представництва «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди, надавши позивачу строк для усунення недоліків - 7 (сім) днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись Постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019р. № 910/4518/16, ст.ст. 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» в особі представництва «Лімак іншаат санаї ве тіджарет анонім шіркеті» про поновлення на роботі, стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку за весь період затримки розрахунку та відшкодування моральної шкоди- залишити без руху, і запропонувати позивачу усунути недоліки протягом 7 (сім) днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали суду в зазначений термін, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Суддя : Ткаченко Н.В.