ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24 травня 2021 року

м. Харків

справа 638/5633/18

провадження № 22ц/818/3488/21

Харківський апеляційний суд в складі судді Бурлака І.В., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги Харківської міської ради на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року в складі судді Подус Г.С. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволено.

На вказане заочне рішення суду поштою 06 квітня 2021 року Харківська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій міститься клопотання про поновлення строку. Апелянтом зазначено, що Харківська міська рада не отримувала копію оскаржуваного судового рішення, оскільки не була залучена судом першої інстанції до участі у справі в якості третьої особи. Зазначила, що про існування заочного рішення суду дізналась з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 23 квітня 2021 року апеляційну скаргу Харківської міської ради - залишено без руху та встановлено апелянту строк 10 днів для надання до суду доказів, коли саме вона дізналась про існування оскаржуваного заочного рішення, з дня отримання копії цієї ухвали.

На виконання ухвали судді 18 травня 2021 року до суду апеляційної інстанції від Харківської міської ради надійшло клопотання про поновлення строку, у якому вона зазначила, що про оскаржуване судове рішення дізналась з реєстру судових рішень після отримання 25 березня 2021 року Юридичним департаментом листа від Управління обліку та розподілу житлової площі.

З копії листа начальника Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлово-комунального господарства від 25 березня 2021 року до директора Юридичного департаменту вбачається, що на розгляді Управління знаходиться звернення ОСОБА_1 щодо визнання його наймачем квартири АДРЕСА_1 , з урахуванням рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року, яким визнано ОСОБА_2 таким, що втратив право користування цією квартирою.

Однак, апеляційне провадження по справі не може бути відкрито з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно частини 2 статті 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Як вбачається з матеріалів справи заочне рішення ухвалено 12 листопада 2019 року, тому строк на подачу апеляційної скарги закінчився 12 грудня 2019 року.

Проте, Харківська міська рада подала апеляційну скаргу поштою лише 06 квітня 2021 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду, та зі спливом більш ніж одного року з дня його ухвалення.

В апеляційній скарзі Харківська міська рада зазначила, що копію оскаржуваного судового рішення не отримувала, оскільки не була залучена судом першої інстанції до участі у справі.

Однак, матеріали справи свідчать про те, що третьою особою у справі є Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради (Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради).

Харківська міська рада є представницьким органом територіальної громади Харкова, через який вона здійснює місцеве самоврядування, що реалізує від імені громади та в її інтересах функції та повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, а також приймає від її імені рішення.

Рада утворює виконавчі органи, зокрема, виконавчий комітет, департаменти, управління, відділи й інші виконавчі органи міської ради.

Департаменти, управління, відділи та інші виконавчі органи Харківської міської ради є виконавчими органами міської ради, створювані нею у межах затвердженої структури, які підзвітні та підконтрольні міській раді.

З рішення Харківської міської ради від 20 листопада 2015 року № 6/15 «Про затвердження структури виконавчих органів Харківської міської ради» вбачається, що Департамент реєстрації належить до структури Харківської міської ради, тобто є структурним підрозділом ради.

Отже, Департамент реєстрації та цифрового розвитку, що належить до структури Харківської міської ради, був залучений до участі у справі.

Аналогічних висновків щодо статусу Департменту як структурного підрозділу ради дійшов Верховний Суд в ухвалі від 05 квітня 2019 року у справі № 641/2806/17, провадження № 61-6038ск19.

Матеріали справи свідчать про те, що протягом розгляду справи на адресу Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради направлялись процесуальні документи та судові повістки, які отримані уповноваженими представниками, що підтверджується поштовими повідомленнями (а.с. 55, 78, 99, 114, 128).

Крім того, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 травня 2019 року витребувано докази по справі від Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради. 21 червня 2019 року Департаментом реєстрації Харківської міської ради зазначену ухвалу виконано та надано витребувану інформацію по справі (а.с. 122-123).

Копію оскаржуваного заочного рішення суду також направлено на адресу Департаменту реєстрації та цифрового розвитку, що підтверджується копією супровідного листа суду першої інстанції (а.с. 137).

Таким чином, Харківській міській раді, структурними елементами якої є Департамент реєстрації та цифрового розвитку та Управління ведення Реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації, було достеменно відомо про розгляд цієї справи судом першої інстанції.

Враховуючи, що Департамент реєстрації та цифрового розвитку, який належить до структури Харківської міської ради, є третьою особою у справі, посилання Харківської міської ради в апеляційній скарзі на те, що вона не залучена до участі у справі, необґрунтовані.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» «Онер`їлдіз проти Туреччини», «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», «Москаль проти Польщі»).

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважності причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

За таких обставин зазначені в апеляційній скарзі та клопотанні про поновлення строку доводи Харківської міської ради про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду.

Інших поважних причин пропуску строку, які б перешкоджали подати апеляційну скаргу з 13 грудня 2019 року по 06 квітня 2021 року, тобто протягом більш ніж року з дня ухвалення судового рішення, Харківською міською радою не зазначено.

Відповідно до ч.3 ст.357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу Харківської міської ради без руху для надання до суду заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку з 13 грудня 2019 року по 06 квітня 2021 рокута наданням відповідних доказів щодо цього.

Для вчинення апелянтом вказаних дій слід надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 листопада 2019 року в складі судді Подус Г.С. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Департамент реєстрації та цифрового розвитку Харківської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням- залишити без руху.

Встановити Харківській міській раді строк 10 днів для надання до суду заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку з 13 грудня 2019 року по 06 квітня 2021 рокута наданням відповідних доказів щодо цього з дня отримання копії цієї ухвали та роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вищевказаних вимог у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання, касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Бурлака