Справа № 758/1752/18
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2021 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Захарчук С. С. ,

за участю секретаря - Сікора М. Ю.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про призначення судової генотипоскопічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, Подільський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження дитини, визнання права власності на частину нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду перебуває зазначена вище справа.

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про призначення у справі судової генотипоскопічної експертизи.

Обґрунтовуючи заяву, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 , після смерті якого відбулася процедура посмертного спалення тіла померлого (кремація).

Від першого шлюбу у ОСОБА_7 є донька ОСОБА_3 .

У зв`язку з неможливістю отримати біологічний матеріал померлого ОСОБА_7 , для встановлення факту батьківства ОСОБА_7 відносно ОСОБА_2 є необхідним призначення судової генотипоскопічної експертизи з можливістю встановлення спорідненості останніх через встановлення такої спорідненості між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

Посилаючись на те, що походження дитини можливо встановити, зокрема, на підставі висновку експерта, просила задовольнити її заяву, призначити у справі судову генотипоскопічну експертизу, проведення якої доручити Медико-генетичному центру «Мама-Папа», та на вирішення експерта поставити наступні питання: чи має ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кровну спорідненість з ОСОБА_3 .? чи є ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 .? чи є ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Заперечуючи проти призначення судової генотипоскопічної експертизи у справі, представник відповідача вказав на те, що установа, якій просить доручити проведення експертизи позивач, не є експертною установою.

Вислухавши пояснення учасників розгляду, вивчивши заяву та матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1, 2, 6 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема висновками експертів (п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України).

Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 26 постанови від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

В силу норм ст. ст. 76 - 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

ОСОБА_1 звернулася до суду в інтересах ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_3 , у якому, крім іншого, просить встановити факт батьківства ОСОБА_7 відносно ОСОБА_2 , запис про батька якої у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України.

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та був кремований.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 2 п. 9 постанови від 15.05.06 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Ураховуючи те, що одним із доказом щодо походження дитини у даній категорії справ є відповідний висновок судового експерта, сторонами не надані висновки експертів із цих самих питань, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання позивача та призначення по справі судової генотипоскопічної експертизи.

Визначаючи установу, яка буде проводити експертизу, а саме Медико-генетичний центр «Мама Папа», позивач вказувала на те, що зазначений центр має можливість провести таку експертизу та має спеціаліста, який має відповідну кваліфікацію, освіту та спеціальність для формування висновку генотипоскопічного дослідження.

Зі змісту листів Медико-генетичного центру «Мама Папа» від 27.12.19 та від 24.03.21, доданих позивачем (а.с. 85, 193-195 т. 2) вбачається те, що Центр може виконати аналіз на встановлення родинності на рівні «зведені» сестра-сестра. Формування висновку генотипоскопічного дослідження виконує штатний генетик, який має вищу освіту за спеціальністю «Лікувальна справа» та кваліфікаційну категорію зі спеціальності «Генетика медична».

В штаті ТОВ «Мама Папа» відсутні експерти, які б мали кваліфікацію судового експерта, були внесені до Державного реєстру атестованих судових експертів, тому таку експертизу може бути виконано спеціалістом (фахівцем), що є компетентним у певній галузі спеціальних знань, а саме: завідуюча клініко-діагностичної лабораторії ТОВ «Мама Папа» Вихрєва М.А., яка має повну вищу освіту за спеціальністю «Генетик».

Відповідно до ч. 1 ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи.

Частинами 1-2 ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» передбачено, що судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Таким чином, експертиза призначається судом експертній установі або експерту.

З наявної інформації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо діяльності Медико-генетичного центру «Мама Папа» останнє не є експертною установою.

Оскільки сторони не дійшли взаємної згоди щодо визначення експертної установи, а запропонована позивачем установа не є експертною установою, відповідно до ст. 103 ЦПК України суд визначає експертну установу самостійно, а саме: Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, який згідно переліку послуг проводить судові експертизи, дослідження молекулярно-генетичні.

Керуючись ст. ст. 76-77, 102-103, 252, 253, 353 ЦПК України, ст. 130 СК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про призначення судової генотипоскопічної експертизи у справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, Подільський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження дитини, визнання права власності на частину нерухомого майна, - задовольнити частково.

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Лазарєва Людмила Іванівна, служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, Подільський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про встановлення факту батьківства, внесення змін до актового запису про народження дитини, визнання права власності на частину нерухомого майна судову генотипоскопічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (04119, м. Київ, вул. Сім`ї Хохлових, 5).

На вирішення судової генотипоскопічної експертизи поставити наступні питання:

1) Чи має ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кровну спорідненість з ОСОБА_3 ?

2) Чи є ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 ?

3) Чи є ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком малолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Витрати з оплати вартості експертизи покласти на ОСОБА_1 .

Учасникам справи роз`яснити, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 261 ЦПК України.

СуддяС. С. Захарчук