25 травня 2021 року м. Рівне Справа №569/1271/21
Рівненський міський суд Рівненської області в складі судді Левчука О. В.,
за участі секретаря судового засідання Янок В. М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи
про стягнення заборгованості в сумі 44 957 грн 40 коп.
учасники справи у судове засідання не з`явилися
ОСОБА_1 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість за договорами позики в сумі 40 000 грн 00 коп. та 4 957 грн 40 коп. пені за борговою розпискою.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28 серпня 2020 року ОСОБА_2 отримав від нього в позику 40 000 грн 00 коп. Згідно розписки відповідач зобов`язувався повернути вказані кошти до 30 вересня 2020 року, а у разі неповернення у вказаний строк сплатити неустойку в розмірі 3,4 % за весь період прострочення. До даного часу вказана заборгованість не повернута. Зазначає, що станом на 20 січня 2021 року заборгованість відповідача становить 44 957 грн 40 коп., в тому числі 40 000 грн 00 коп. основнйи борг та 4 957 грн 40 коп. пеня.
Ухвалою суду від 03 лютого 2021 року по вказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження, перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 10 березня 2021 року.
10 березня 2021 року та 07 квітня 2021 року розгляд справи було відкладено на 07 квітня 2021 року та 25 травня 2021 року відповідно.
У судове засідання представник позивача не з`явився, при цьому подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі в якій зазначив, що позовні вимоги він підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач тричі не з`явився в судові засідання, жодних заяв чи клопотань від нього не надходило. Враховуючи, що відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, шляхом направлення судових повісток, а також те, що представник позивача не заперечує проти заочного вирішення справи, відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення. Суд ухвалив, здійснювати заочний розгляд справи.
Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, судом встановлено таке.
Відповідно до ст. 15,16 ЦК України, ст.4,5 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, і має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Згідно зі ст. 12,13,81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Судом встановлено, що 28 серпня 2020 року згідно розписки, відповідач від позивача отримав позику в розмірі 40 000 грн 00 коп., які зобов"язався повернути до 30 вересня 2020 року. В разі неповернення зазначених коштів у вказаний строк, зобов"язався сплачувати неустойку в розмірі 3,4 % за весь період прострочення.
У визначений строк заборгованість ОСОБА_2 не повернув.
Частиною першою статті 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов"язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.
Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей (стаття 1047 ЦК України).
Частиною першою статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Частиною 1 статті 1049 Цивільного кодексу України позичальник зобов"язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Як роз`яснив Верховний суд України у постанові від 13 грудня 2017 року у справі №309/3458/14-ц від 13 грудня 2017 року, за своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який боржник видає кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей.
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов"язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно статті 527 ЦК України боржник зобов"язаний виконати свій обов"язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов"язання чи звичаїв ділового обороту.
Статтею 530 ЦК України визначено, якщо у зобов"язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов"язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов"язку не встановлений або визначений моментом пред"явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь який час.
Таким чином, оскільки відповідач на час написання розписки мав в користуванні грошові кошти, належні позивачу, та сторони дійшли обопільної згоди про те, що такі кошти будуть перебувати у користуванні відповідача певний час, про що складено відповідну розписку, зазначене підтверджує факт укладення договору позики між ними та його умови. З матеріалів справи вбачається, що взяті на себе зобов`язання відповідач не виконав в повному обсязі, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 40 000 грн 00 коп.
Крім того, відповідно до ст. 546 ЦК України зобов`язання може забезпечуватися неустойкою.
За приписами ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Позивачем здійснено нарахування пені за наступною формулою.
[Пеня] = [Сума боргу] х [3,4%] / [Кількість днів місяця] х [Кількість днів]
Де: [Сума боргу] - сума заборгованості, [3,4%] - 3,4 % місячних, [Кількість днів місяця] - кількість днів місяця за який виникло прострочення зобов`язання, [Кількість днів] - різниця між датою розрахунку та датою виникнення прострочення зобов`язання.
Якщо розрахунок заборгованості здійснюється за один місяць:
[Пеня] = [Сума боргу] х [3,4%]
Де: [Сума боргу] - сума заборгованості, [3,4%] - 3,4 % місячних.
Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок пені за період 01.10.2020 по 20.01.2021 в сумі 4 957 грн 40 коп., вважає його обґрунтованим та таким, що відповідає умовам договору та вимогам законодавства.
Враховуючи досліджені та встановлені вище обставини справи, перевіривши доводи позивача, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог, підтвердженість їх матеріалами справи та неспростованість їх іншою стороною спору.
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір в сумі 908 грн 00 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 12, 81, 89, 258-259, 263-265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості в сумі 44 957 грн 40 коп. задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 заборгованість за договорами позики в розмірі 44 957 грн 40 коп., в тому числі 40 000 грн 00 коп. основний борг та 4 957 грн 40 коп. пеня.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору в сумі 908 грн 00 коп.
Відповідно до ч. 10 ст. 265 ЦПК України нарахування пені встановити до моменту виконання рішення з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування.
Відповідно до ч. 11 ст. 265 ЦПК України, остаточна сума пені у такому випадку розраховується за правилами, визначеними у рішенні суду, органом (особою), який здійснює примусове виконання рішення суду і відповідні дії (рішення) якого можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому розділом VII цього Кодексу.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто Рівненським міським судом Рівненської області за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суд або через Рівненський міський суд Рівненської області протягом тридцяти днів з дня складення повного заочного судового рішення.
Повне найменування учасників справи:
позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );
відповідач: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 )
Повне судове рішення складене та підписане 25 травня 2021 року.
Суддя Левчук О. В.