КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа №754/1954/19 Головуючий у 1 інстанції: Таран Н.Г.

Провадження №22-ц/824/3978/2021 Суддя доповідач: Гаращенко Д.Р.

22 січня 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гаращенко Д.Р., перевіривши відповідність вимогам ст. ст. 352-356 ЦПК України апеляційної скарги Київської міської ради на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року в справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту родинних відносин задоволено.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, 12 січня 2021 року Київська міська рада подала апеляційну скаргу, в якій просила поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

В обґрунтування причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначила, що судом першої інстанції не було залучено територіальну громаду м. Києва в особі Київської міської ради як заінтересовану особу, у зв`язку з чим Київська міська рада була позбавлена можливості брати участь у справі. Про оскаржуване рішення апелянт дізнався 05 січня 2021 року з листа Київської місцевої прокуратури №4.

Згідно з ч. 1 ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається із матеріалів справи Київська міська рада не брала участі у даній справі та не отримувала оскаржуване рішення.

В апеляційній скарзі Київська міська рада зазначає, що про оскаржуване рішення дізналася 05 січня 2021 року з листа Київської місцевої прокуратури №4. (а.с. 157-158)

Апеляційна скарга подана Київською міською радою до суду першої інстанції 12 січня 2021 року.

Враховуючи вказані обставини, положення ст. 129 Конституції України про забезпечення права на апеляційний перегляд справи, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ч. 1 ст.127 ЦПК України, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, а тому строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року поновленню.

В апеляційній скарзі апелянт просить відстрочити сплату судового збору.

В обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору посилається на, що

департаментом будівництва та житлового забезпечення апеляційна скарга направлялася на погодження та забезпечення сплати судового збору до Київської міської ради. На момент подання апеляційної скарги платіжне доручення про сплату судового збору не надійшло. Крім того посилається на те, що бюджетні установи - це органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідного бюджету чи місцевого бюджету. Бюджетні установи є неприбутковими.

У ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а)військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 136 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження вказаних обставин Київською міською радою не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження того, що майновий стан апелянта перешкоджав (перешкоджає) сплаті ним судового збору.

Наведені апелянтом доводи не дають достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення такої сплати.

За таких обставин у задоволенні клопотання Київської міської ради про відстрочення сплати судового збору необхідно відмовити.

Згідно з пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір сплачується в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

За подання до суду заяви про встановлення факту родинних відносин ОСОБА_3 сплачено судовий збір у розмірі 384 грн 20 коп.

Отже, 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні заяви, становить 384,20 грн ? 150% = 576,30 грн, а тому апелянт має сплатити судовий збір у розмірі 576 грн 30 коп. на реквізити Київського апеляційного суду (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Згідно з ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способом і строком їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення виявлених судом недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Клопотання Київської міської ради про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити Київській міській раді строк на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року.

Клопотання Київської міської ради про звільнення від сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Деснянського районного суду м. Києва від 31 січня 2020 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 576 грн 30 коп. (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: №UA0026010; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від (дата оскаржуваного рішення), по справі (номер справи), Київський апеляційний суд).

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко