Справа № 289/638/21
Номер провадження 2/289/434/21
УХВАЛА

16.06.2021 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі

головуючого судді Кириленка О.О.,

з участю секретаря судового засідання Науменко І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііна Михайла Олександровича, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Органу опіки та піклування Радомишльської районної державної адміністрації Житомирської області, про визнання недійсним договору про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііна Михайла Олександровича, в якому просить визнати недійсним договір про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності від 10.01.2009, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , посвідченого вказаним приватним нотаріусом.

Ухвалою Радомишльського районного суду від 28.04.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Згідно ухвали Радомишльського районного суду від 26.05.2021 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд справи по суті на 16 червня 2021 року.

07 червня 2021 року позивачем до суду подано клопотання про поновлення проведення підготовчого засідання у справі для прийняття уточнення заявлених позовних вимог, в якому просить поновити строк проведення підготовчого судового засідання у цій справі. Крім того, позивачем подано заяву про уточнення заявлених позовних вимог разом з уточненою позовною заявою, в якій заявлено позовні вимоги, що є аналогічними до позовних вимог первісного позову. В уточненій позовній заяві позивачем визначено новий склад учасників, зокрема, окрім відповідача приватного нотаріуса Ліпііна М.О. доповнено новим відповідачем, а саме Радомишльською міською радою, замінено третю особу орган опіки та піклування Радомишльської районної державної адміністрації на орган опіки та піклування Житомирської районної державної адміністрації, та зазначено ще одну третю особу ОСОБА_3 .

Позивач в судове засідання не з`явився, однак у зв`язку із епідеміологічною ситуацією в Україні звернувся з клопотанням про розгляд справи без його участі.

Відповідач в судовому засіданні проти задоволення клопотання позивача про поновлення проведення підготовчого засідання заперечував, а щодо прийняття до розгляду уточненого позову поклався на розсуд суду.

Вирішуючи клопотання позивача про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі та клопотання про прийняття до розгляду та приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви суд виходить з наступного.

Положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Водночас, прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Таким чином вищенаведені норми процесуального закону регламентують принцип диспозитивності судового процесу, згідно з яким особа самостійно здійснює свої процесуальні права та обов`язки без втручання суду.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.

Натомість ст. 209 ЦПК України передбачено, що завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Зі змісту зазначеної норми вбачається, що вирішення спору на підставі матеріалів, які зібрані поза межами підготовчого провадження не відповідає завданням, які визначені процесуальним законом для кожної стадії цивільного процесу.

Отже, розгляд справи по суті, за наслідками якого вирішується спір, безпосередньо формується з наслідків підготовчого провадження, в якому остаточно визначається предмет спору, характер спірних правовідносин, позовних вимог та склад учасників судового процесу.

Згідно із ст. ст. 120, 126 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. Право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поновлення та продовження процесуальних строків встановлені статтею 127 ЦПК України, відповідно до якої суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, суд дійшов до висновку, що строк підготовчого провадження не може бути поновлений судом навіть за наявності поважних причин, що зумовлено, зокрема, необхідністю дотримання принципів стадійності цивільного процесу та правової визначеності, а також метою недопущення зловживання процесуальними правами тією чи іншою стороною.

Стаття 49 ЦПК України визначає процесуальні права та обов`язки сторін, які є рівними.

Водночас, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

У відповідності до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Отже, наведені вище норми не передбачають права позивача на звернення до суду із уточненою позовною заявою.

Натомість, позивач має право подати письмову заяву про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, про зміну предмету або підстави позову, клопотання про залучення співвідповідача або заміну первісного відповідача належним відповідачем, про залучення третіх осіб, однак лише до закінчення підготовчого засідання.

Таким чином, суд констатує, що позивачем подана уточнена позовна заява, яка не відповідає вимогам статей 49, 51 ЦПК України та не передбачена нормами чинного ЦПК України, а тому не може бути прийнята до розгляду судом, однак її копія приєднується до матеріалів справи.

Отже, на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі та клопотання про прийняття до розгляду і приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 49, 51, 52, 120, 126, 127, 189, 197, 209, 258-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотань позивача ОСОБА_1 про поновлення строку проведення підготовчого засідання у справі №289/638/21 та про прийняття до розгляду і приєднання до матеріалів справи уточненої позовної заяви відмовити.

Уточнену позовну заяву від 07.06.2021 ОСОБА_1 до Радомишльської міської ради Житомирської області, Приватного нотаріуса Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області Ліпііна Михайла Олександровича, з участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - Органу опіки та піклування Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області, ОСОБА_3 , про визнання недійсним договору про поділ житлового будинку в натурі та припинення спільної часткової власності - повернути позивачу.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду безпосередньо або через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. О. Кириленко