Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
28.05.2021 2/394/139/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2021 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого: судді - Запорожець О.М.

при секретарі: Лясковській О.М.

за участю адвоката: Іванченко В.В.

представника ПСП «Лан»: Бондаренко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Новоархангельськ клопотання приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, шляхом її повернення та скасування державної реєстрації,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом її повернення та скасування державної реєстрації.

28.05.2021 року в ході розгляду справи по суті представником відповідача було заявлено клопотання про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи, в якому зазначено, що в обґрунтування підстав та предмету позову, позивач посилається на нібито досліджені судами по справі № 394/38/20 всіх матеріалів справи в тому числі й висновок експерта №1775/1776/20-27 від 02.06.2020 року, яким нібито встановлено, що підпис від імені ОСОБА_1 на договорі оренди від 20.08.2006 року укладеного між ОСОБА_1 та ПСП «ЛАН» виконано не самою ОСОБА_1 , а іншою особою без наслідування її підпису.

Проведення вищевказаної судової експертизи було доручено Кропивницькому відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України. 01 червня 2020 року ОСОБА_2 , провідний судовий експерт КВ КНДІСЕ, провів призначену судову експертизу та дійшов висновку, що підписи від імені ОСОБА_1 у договорі оренди земельної ділянки від 20 серпня 2004 року, який міститься на 5-й сторінці у розділі «Підписи сторін» в графі «Орендодавець» та в акті про передачу та прийом земельної ділянки в натурі від 20 серпня 2004 року, який міститься в графі «Земельну ділянку передав» та в акті визначення меж земельної ділянки в натурі від 20 серпня 2004 року, який міститься в графі орендодавець, виконані не самою ОСОБА_1 , а іншою особою без наслідування її підпису.

Представник відповідача вважає, що доводи позивача про те, що матеріали справи №394/38/20, серед яких мав би бути дослідженим висновок експерта №1775/1776/20-27, є недостатнім та недопустимим доказами у даній справі, оскільки, почеркознавча експертиза (справа №394/38/20) проведена з порушенням Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5, надалі - «Інструкція»), а висновок експерта у даній справі не може бути достатнім та допустимим доказом, оскільки виконаний з порушенням вимог чинного законодавства.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що експертизу по справі №394/38/20 проведено з порушенням Інструкції, оскільки експертом використано для проведення експертизи меншу кількість вільних зразків, а ніж визначено їх кількість Інструкцією, вважає, що висновок експерта, отриманий позивачем в іншій справі поза межами даного судового розгляду не може бути доказом того, що позивач не підписувала договір оренди та не перебувала з відповідачем у договірних відносинах.

Згідно з вказаним, може стверджувати, що судовий експерт ОСОБА_2 не виконав своїх обов`язків відповідно до пункту 1 статті 12 Закону України «Про судову експертизу», де зазначено: незалежно від виду судочинства судовий експерт зобов`язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок.

Вищезазначене дало підстави сумніватись у компетентності та неупередженості судового експерта Петрова С.В., оскільки складається враження, що експертом навмисно допущені вищевказані грубі помилки.

Враховуючи те, що попередня судова експертиза проводилась Кропивницьким відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, то є сумніви в об`єктивності проведення повторної судової експертизи в зазначеній установі.

Представник відповідача просив суд призначити повторну судову-почеркознавчу експертизу, на розгляд якої поставив перелік питань, які потрібно поставити перед експертом.

Представник позивачки в судовому засіданні заперечив проти клопотання та просив відмовити у його задоволенні.

Представник відповідача в судовому засіданні клопотання підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити разом з тим не змогла вмотивувати чому клопотання з приводу призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи не було заявлено в ході підготовчого судового засідання.

Заслухавши представників сторін, дослідивши клопотання та матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом її повернення та скасування державної реєстрації Кропивницьким відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз відповідно до ухвали Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 16.03.2020 року у справі № 394/38/20 проведено почеркознавчу експертизу.

Висновком експерта за результатами проведення почеркознавчої експертизи №1775/1776/20-27 від 02.06.2020 року визначено, що підписи від імені ОСОБА_1 у досліджуваних документах виконані рукописним способом, пастою кулькової ручки, без попередньої технічної підготовки чи застосування технічних засобів.

Підпис - у договорі оренди земельної ділянки від 20 серпня 2004(6) року, укладеному між ОСОБА_1 та ПСП «Лан», зареєстрованому у Новоархангельському відділі КРФЦДЗК 18 жовтня 2006 року за № 207, який міститься на 5-й сторінці у розділі «Підписи сторін», в графі «__ Орендодавець», - в акті про передачу та прийом земельної ділянки в натурі від 20 серпня 2004 року (Додаток 1), який міститься в графі «Земельну ділянку передав ___», - в акті визначення меж земельної ділянки в натурі від 20 серпня 2004 року (Додаток 2), який міститься в графі «Орендодавець ___», виконані не самою ОСОБА_1 , а іншою особою без наслідування її підпису/а.с.48-58/.

Зазначена експертиза проводилась в іншому цивільному провадженні і була надана суду на підтвердження встановлених фактичних обставин у рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій відповідно 03.09.2020 року та 14.01.2021 року /а.с.26-29, 30-37/.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частини 1 та 2 ст. 12 ЦПК України вказують, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Згідно частин 1, 2 та 3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Ч. 2 ст. 103 ЦПК України вказує, що у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Відповідно до ч. 1 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

Ч. 2 ст. 113 ЦПК України визначено, що якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Відповідно до підпункту 1.2.13. пункту 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 ( у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) первинною є експертиза, коли об`єкт досліджується вперше. Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Дефініція судової експертизи дана у ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» зокрема, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

З аналізу вищеперелічених норм права слідує, що повторна експертиза призначається, якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності.

З огляду на наведене суд констатує, що наданий суду висновок судово-почеркознавчої експертизи був проведений на підставі ухвали суду першої інстанції в іншому провадженні (№394/38/20) і змісту судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій слідує ПСП «Лан» не заявляло подібного роду клопотань, тобто фактично погодилось з висновком експертизи.

Також зазначеного клопотання не заявлялось відповідачем в ході підготовчого судового засідання по даній цивільній справі, оскільки (підготовче судове засідання) враховуючи його завдання та мету направлене на остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Окрім того суд окремо зазначає, що в даному цивільному провадженні не проводилась первина експертиза не відбирались експериментальні, вільні та умовно вільні зразки підпису не надавались суду будь-які документи для проведення судово-почеркознавчої експертизи, а тому в апріорі не може бути призначена повторна експертиза, навіть при наявності висновку експерта отриманого на підставі ухвали суду в іншому цивільному провадженні.

Крім того суд вказує, що питання про призначення будь-якого виду експертизи здійснюється виключно в підготовчому судовому засіданні, оскільки завданням розгляду справи по суті є її розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Наведені представником відповідача в клопотанні доводи та підстави для проведення повторної почеркознавчої експертизи не заслуговують на увагу та на думку суду мають на меті зловживання процесуальними правами та навмисним затягуванням судового розгляду справи.

Крім того суд відмічає, що представник відповідача належним чином не вмотивував, чому клопотання не було заявлено ним в ході підготовчого судового засідання.

З урахуванням вмотивованих обставин суд приходить до виважено та обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні клопотання про призначення повторної почеркознавчої експертизи.

На підставі викладеного, керуючись інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затвердженою Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року № 53/5 ( у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), Законом України «Про судову експертизу»ст. ст. 2, 11, 12, 102, 103, 107, 113, 222, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про призначення повторної судово-почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного сільськогосподарського підприємства «ЛАН» про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, шляхом її повернення та скасування державної реєстрації - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена через Новоархангельський районний суд до Кропивницького Апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлено 31 травня 2021 року.

Суддя: