ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/819/340/21 Доповідач Полікарпова О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючогоПолікарпової О.М.
суддівВоронцової Л.П.
Ігнатенко П.Я.
секретарЛитвиненко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Херсонського міського суду Херсонської області у складі судді Майдан С.І. від 12 жовтня 2020 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

встановив:

У листопаді 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором б/н від 01 квітня 2010 року у розмірі 120 200 грн. 97 коп. та судові витрати у сумі 1921,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 01 квітня 2010 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 1800,00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач належним чином не виконав зобов`язання за договором, у зв`язку з чим за ним утворилась заборгованість, яку АТ КБ «ПриватБанк» просило стягнути на його користь.

Заочним рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 12 жовтня 2020 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 01.04.2010 року в сумі 1070,64 гривень та судові витрати по сплаті судового збору у сумі 17,10 гривень.

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням в частині відмови у задоволенні заборгованості за процентами, АТ КБ «ПриватБанк» подало апеляційну скаргу та, посилаючись на те, що воно винесене з порушенням норм матеріального права, без повного, всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи та без належної оцінки доказів у справі, просило його скасувати в оскаржуваній частині.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що в матеріалах справи міститься підписана відповідачем копія довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», у якій зазначена базова відсоткова ставка за користування кредитом, порядок нарахування пені, розмір штрафів, тому вважає, що висновки суду щодо відсутності підстав вважати, що при укладенні договору з відповідачем ПАТ КБ «ПриватБанк» не дотрималося вимог ЗУ «Про захист прав споживачів» є незаконними. Заперечень щодо підпису вказаної довідки відповідачем не надано.

Позивач належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника позивача.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, дійшла висновку про закриття провадження у справі з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 01 квітня 2010 року ОСОБА_1 звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг та заповнив і підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, на підставі якої банк надав відповідачу грошові кошти у розмірі 1800,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою за користування кредитом у розмірі 30,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.

Звертаючсь до суду з позовом, Банк посилався на те, що внаслідок неналежного виконання ОСОБА_1 умов кредитного договору в останнього утворилась заборгованість, яка станом на 30.09.2019 року становить 286 088, 55 гривень та складається із наступного:

- 1070,64 гривень заборгованість за кредитом;

- 277 767,91 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом;

- 7250,00 гривень заборгованість за пенею та за комісією.

Оскільки кредитодавець на свій розсуд може вимагати від боржника будь-яку частину суми заборгованості за кредитом, тому позивач просив стягнути з ОСОБА_1 120 200,97 грн., до якої включено:

- 1070,64 гривень заборгованість за кредитом;

- 119 130,33 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом з 04.03.2010 року по 31.07.2018 року.

Згідно поштових конвертів, які поверталися на адресу суду, як такі, що не доставлені відповідачу ОСОБА_1 зазначено, що адресат помер (а.с.93,107).

Відповідно до актового запису про смерть, наданого на запит суду апеляційної інстанції Дніпровським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 15 січня 2015 року зроблено актовий запис про смерть №51.

З даним позовом АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду в листопаді 2019 року, тобто вже після смерті відповідача.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

З аналізу пункту 7 частини першої статті 255 ЦПК України вбачається, що правонаступників у справу можна залучити тільки у випадку, коли смерть особи сталася вже після набуття нею статусу сторони у справі, тобто після відкриття провадження у справі.

Відповідно до статті 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

У статті 26 ЦК України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

Відповідно до частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Згідно статті 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Відповідно до частини 1 статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна

Згідно частини 1 статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Аналіз вказаних норм процесуального права, а також положень статті 25, частини першої статті 26 ЦК України та частини другої статті 48 ЦПК України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини 1 статті 255 ЦПК України).

Норма статті 255 ЦПК України є імперативною. Тобто за наявності підстав, визначених пунктами 1-8 частини 1 статті 255 ЦПК України, незалежно від кількості процесуальних дій, які були вчинені судами та учасниками судового процесу під час розгляду справи, суд зобов`язаний закрити провадження у справі. Вказаний висновок узгоджується з принципом правової визначеності, на якому неодноразово наголошував у своїй практиці Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Отже, якщо позов пред`явлено до померлої особи, то відповідно до пункті 1 частини 1 статті 255 ЦПК України, чинного на час пред`явлення позову та розгляду справи судом першої інстанції, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Саме такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16.

Відповідно до частини 1 статті 377 ЦПК України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в апеляційному порядку повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.

Відповідно до частин 4, 5 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки суд першої інстанції належним чином не перевірив отриману інформацію щодо смерті відповідача ОСОБА_2 , відкрив провадження у справі щодо померлої особи та ухвалив рішення, апеляційний суд вважає, що таке рішення не можна вважати законним та приходить до висновку про скасування оскаржуваного рішення у повному обсязі та закриття провадження у справі.

Керуючись статтями 255, 374, 377, 381, 382,389 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» задовольнити частково.

Рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 12 жовтня 2020 року скасувати.

Провадження у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.М. Полікарпова

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Л.П. Воронцова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ П.Я. Ігнатенко