П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2021 року місто Київ

справа № 760/32910/18-ц

провадження №22-ц/824/6123/2021

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М.,

сторони:

позивач - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на рішення Печерського районного суду м.Києва від 13 серпня 2020 року, ухвалене у складі судді Вовк С.В.,

у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі».

17 лютого 2017 року за адресою відповідача представниками «Київенерго» було виявлено порушення: «відсутня пломба електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку та в/а 65А». Представниками енергопостачальника був складений акт про порушення № 42716 від 17 лютого 2017 року, який підписали три особи.

З актом про порушення була також ознайомлена уповноважена особа споживача ОСОБА_2 .

У відповідності до вимог ПКЕЕН 28 серпня 2014 року відбулось засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Споживач на засідання не з`явився. На засіданні комісії прийнято рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 18 серпня 2016 року по 17 лютого 2017 року (дата усунення порушення) відповідно до п.3.4 Методики за формулою (п.3.1). Нарахована сума клала 13807 грн.86 коп.

Однак станом на 1 грудня 2018 року заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 42716 споживачем не погашена.

Посилаючись на зазначені обставини, позивач просив позов задовольнити.

Рішенням Печерського районного суду м.Києа від 13 серпня 2020 року позов ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за недообліковану електричну енергію залишено без задоволення.

Не погоджуючись з таким рішенням, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося з апеляційною скаргою, в який просить рішення суду першої інстанції скасувати і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В апеляційній скарзі посилається на те, що судом першої інстанції невірно застосовані норми процесуального законодавства, не в повній мірі встановлено обставини, які мають значення для справи, неправильно оцінені докази, а також неправильно застосовані норми матеріального права.

Зокрема посилається на те, що зазначення у рішенні суду про те, що 17 лютого 2017 року були складені акт про експертизу та акт-вимога не відповідає дійсності, оскільки 17 лютого 2017 року було зафіксовано лише порушення Правил та складено акт про порушення з фіксацією порушення, експертиза лічильника 17 лютого 2017 року не проводилася. Перевіряючи обставини справи, суд першої інстанції дійшов хибного висновку про те, що порушення Правил яке виявили у відповідача, полягає у виявленні факту втручання споживача у роботу лічильника для зміни показників. Суд першої інстанції не в повній мірі встановив характер порушення Правил, яке зафіксовано Актом про порушення № 42716, а саме: відсутня пломба енергопостачальної організації на клемній кришці лічильника. Апелянт зазначає, що відсутність пломби на клемній кришці електролічильника дає можливість безперешкодно від`єднувати та приєднувати нульовий провід на вихідну клему, що в свою чергу призводить до зупинки або відновлення руху лічильного механізму. При цьому сам електролічильник залишається неушкодженим та придатним для використання, адже схема лічильного механізму залишається неушкодженою. Пломби виробника цілі. Пломби повірок - не пошкоджені, тобто ті пломби, які захищають внутрішній механізм лічильника. Встановлення пломб електропостачальника на клемних кришках лічильників передбачено для запобігання не облікованого споживання (розкрадання) , за відсутність таких пломб на лічильниках передбачена відповідальність.

При доведеності факту відсутності пломби енергопостачальника, доведення можливості позаоблікового споживання електроенергії є необов`язковим, оскільки спеціальними порівняно з ЦК України нормативними актами в галузі електроенергетики, зокрема, ст.26 Закону України «Про електроенергетику», п.11 Правил, п.3.1 Методики, передбачене проведення донарахування не в разі позаоблікового споживання при порушенні пломб, а саме за відсутності пломби енергопостачальника. Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що для донарахування споживачу суми електроенергії, визначальним є саме факт порушення Правил (зокрема, відсутність пломби), який може доводитися, в тому числі, але не виключно, актом. Факт порушення пломб доведений сукупністю доказів (Актом про порушення № 42716 від 17 лютого 2017 року, фото фіксацією, актом про усунення порушення, актом про опломбування від 17 лютого 2017 року). Отже, судом першої інстанції при ухваленні рішення неправильно застосовано норми в галузі електроенергетики, а відтак безпідставно відмовлено в позові.

Крім того, суд першої інстанції не надав належної оцінки тій обставині, на чому наголошував позивач, що після усунення порушення 17 лютого 2017 року, шляхом встановлення та опломбування (зокрема, клемної кришки) нового лічильника, споживання електричної енергії в квартирі відповідача значно збільшилося.

Правом на подання відзиву відповідачка ОСОБА_1 не скористалася.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 березня 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 березня 2021 року в складі колегії суддів справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто в порядку ст. 369 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Згідно ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом установлено, що ОСОБА_1 є власником житлового приміщення, а саме: квартири АДРЕСА_1 .

13 лютого 2017 року контролером енергонагляду при виконанні робіт з контрольного огляду за адресою: АДРЕСА_1 виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: на лічильнику № 0384132 відсутня пломба енергопостачальника.

13 лютого 2017 року контролером електронагляду ПАТ «Київенерго» складена доповідна записка (адресована керівництву позивача) з проханням направити рейдову бригаду для фіксації виявленого порушення.

17 лютого 2017 року ПАТ «Київенерго» (СВП «Київські електричні мережі» РЕ М «Центральний»), правонаступником якого є позивач, проведено технічну перевірку схем підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб та складено відповідний акт, яким встановлено відсутність пломби на клемній кришці приладу обліку електроенергії.

17 лютого 2017 року трьома представниками ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є позивач, складено Акт № 42716 про порушення ОСОБА_1 ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.10, 14, 42 ПКЕЕН (відсутня пломба електропостачальника).

17 лютого 2017 року уповноваженими особами ПАТ «Київенерго» складено: акт про експертизу лічильника; акт-вимогу № 42716, акт про пломбування засобів обліку (нового лічильника), акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 42716.

13 березня 2017 року протоколом № 382 засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 42716 від 17 лютого 2017 року встановлено порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, а саме ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п..10,14,42 ПКЕЕН, визначено період нарахування/порушення (з 18 серпня 2016 року по 17 лютого 2017 року) та розраховано вартість недорахованої електроенергії у сумі 13807 грн.86 коп.

Крім того, встановлено, що з актів технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 17 лютого 2017 року та від 22 лютого 2017 року вбачається, що при проведенні технічної перевірки у побутового споживача представниками енергопостачальника не виявлено: користування електроенергією поза приладами обліку прихованим способом; користування електроенергією поза приладом обліку відкритим способом; самовільне підключення через прилад обліку; наявність розривів від границі балансової належності споживача до точки обліку; наявність незакріпленого щитка з лічильником/незакріпленого приладу обліку на 3 гвинтах.

Згідно з Актом № 19 проведення експертизи лічильників електроенергії від 22 лютого 2017 року, за результатами експертизи лічильника № 10384132 визнано придатним для подальшої експлуатації, візуально ознак втручання не виявлено, метрологічні параметри відповідають класу точності.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що правових підстав для стягнення зі споживача заборгованості за недообліковану електричну енергію немає, оскільки лічильник електроенергії за результатами проведення експертизи визнано придатним для подальшої експлуатації, доказів втручання та користування електроенергією поза приладом обліку позивачем не надано. Крім того, суд вважав аргументованими заперечення сторони відповідача про те, що в порушення п.3.3 Методики позивачем неправомірно заявлено до стягнення вартість недооблікованої електроенергії у розмірі 13807 грн.86 коп. за період з 18 серпня 2016 року по 17 лютого 2017 року, оскільки з доповідної записки контролера електронагляду ПАТ «Київенерго» від 13 лютого 2017 року вбачається, що представником позивача проведено останній контрольний огляд приладу обліку поставленої електричної енергії 13 лютого 2017 року, а не 18 серпня 2016 року.

Такий висновок суду першої інстанції ґрунтується на встановлених судом обставинах.

Відповідно до ст.ст.26,27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач.

Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України, Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку.

Відповідно до п.п.10,11 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач.

Пунктом 14 Правил передбачено, що у разі виявлення зовнішнього пошкодження засобу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі побутовий споживач зобов`язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.

Відповідно до 42 Правил, споживач, зокрема, зобов`язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачена відповідальність споживача електричної енергії, зокрема, споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладу обліку.

Пунктом 15 ПКЕЕН встановлено, що пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників електропостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Згідно з положеннями п.3.1 Методики № 562 цей нормативно-правовий акт застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показників приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазо зсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів).

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи ( ч.1 ст.76 ЦПК України).

Суд першої інстанції, проаналізувавши надані позивачем докази, дійшов вірного висновку, що оскільки позивачем не доведено факт втручання та користування споживача електроенергією поза приладом обліку, підстави для стягнення з відповідачки ОСОБА_1 заборгованості за недообліковану електричну енергію.

Сама по собі відсутність пломби електропостачальної організації на клемній кришці лічильника, без доведення того, що внаслідок такого пошкодження споживання електричної енергії не обліковується, обліковується частково чи з порушенням, тобто таке пошкодження призвело до зміни показів приладу обліку, не може бути безумовною підставою для донарахування електричної енергії (п.48 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 4 травня 2004 року № 562).

Збільшення споживання електричної енергії в квартирі відповідача після встановлення нового лічильника у лютому 2017 року, на що посилається позивач в апеляційній скарзі, жодним чином не свідчить про те, що саме внаслідок відсутності пломби електропостачальника на клемній кришці лічильника в квартирі споживача показники споживання електроенергії були меншими. Відтак, цей довід апеляційної скарги є безпідставним і не може бути прийнятим в якості підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Посилання в апеляційній скарзі на невірність встановлення судом першої інстанції обставин справи, зокрема, що 17 лютого 2017 року були складені акт про експертизу та акт - вимога № 42716, що не відповідає дійсним обставинам, не заслуговують на увагу, оскільки

ці обставини не впливають на правильність висновків суду.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують і не впливають на їх правильність.

Таким чином, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, що відповідно до ст.375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України,

суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду м.Києва від 13 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус