Справа №461/3448/21
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 травня 2021 року м.Львів
Галицький районний суд м. Львова
в складі: головуючого судді Романюка В. Ф.,
з участю: секретаря судового засідання Цюпака В. І.,
Позивач повністю виконав власні зобов`язання за угодою, надавши Позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується меморіальними ордерами.
ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, про що Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис, підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть від 01.09.2020 серії НОМЕР_3 .
Станом на дату смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) у Позичальника існувала непогашена заборгованість перед Позивачем за Угодою загальним розміром 102 171,87 грн. (сто дві тисячі сто сімдесят одна гривня вісімдесят сім копійок). Проте, після смерті Позичальника його спадкоємцями здійснювалось часткове погашення суми кредитної заборгованості. Відтак, сума заборгованості відповідно до Угоди станом на день подання до суду цієї позовної заяви становить 62 129,39 грн (шістдесят дві тисячі сто двадцять дев`ять гривень тридцять дев`ять копійок).
В підтвердження зазначеного в додатках до цієї позовної заяви додаємо довідку-розрахунок заборгованості ОСОБА_3 станом на 01.09.2020, довідку-розрахунок заборгованості ОСОБА_3 станом на станом на 25.04.2021 та виписку по рахунку клієнта НОМЕР_4 ( НОМЕР_5 ) за розрахунковий період: з 04.01.2017 по 25.04.2021.
Позивач зазначає, що після отримання інформації про смерть позичальника АТ «Ідея Банк» надіслало до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори претензію кредитора від 17.09.2020 року, якою повідомлено про необхідність погашення спадкоємцями померлого Позичальника наявної заборгованості за Угодою.
У відповідь позивач 02.11.2020 року отримав лист приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової Анастасії Григорівни від 25.10.2020 за вих. №197/02-14, за змістом якого було підтверджено факт отримання вище вказаної претензії та зазначено про повідомлення нотаріусом спадкоємців інформації про наявність заборгованості у померлого та доцільність погашення ними такої.
Позивач зазначає, що заборгованість ОСОБА_3 за Угодою, обчислена з урахуванням того, що починаючи з 01.09.2020 Банком було припинено будь-які нарахування за Угодою, з огляду на що за вказаною Угодою з Відповідачів підлягає стягненню весь несплачений на сьогодні залишок по тілу кредиту, що залишився неоплаченим Позичальником. Проте, станом на день подання до суду цієї позовної заяви вимоги щодо погашення заборгованості відповідно до умов Угоди спадкоємцями ОСОБА_3 не виконано.
Датою смерті ОСОБА_3 є ІНФОРМАЦІЯ_3 , а претензію кредитора було пред`явлено 17.09.2020 року, тому позивач вважає, що ним дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємців померлого позичальника, передбачені ч. 2 ст. 1281 ЦК України.
AT «Ідея Банк» пред`явлено позовні вимоги у даній справі до ОСОБА_4 , яка є дружиною померлого ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 , що є сином позичальника, а отже відносяться до спадкоємців першої черги спадкування після смерті останнього.
Також позивач зазначає, що змісту листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової Анастасії Григорівни №197/20-14 від 25.10.2020 матеріали спадкової справи містять інформацію про те, що спадкоємцями ОСОБА_3 є саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , проте у зазначеному листі не вказано обсяг, частки та вартості майна, що підлягає спадкуванню. Поряд з тим, AT «Ідея Банк» отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відповідно до якої позичальнику станом на дату його смерті на праві приватної власності належала 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 248 кв. м. Проте Позивач припускає, що ОСОБА_3 міг мати також інше майно, про яке AT «Ідея Банк» станом на день подання до суду цього позову невідомо.
Оскільки, спадкоємці позичальника вимоги щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором не задовольнилили, що свідчить про порушення прав та інтересів АТ «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах, тому просить позов задоволити.
Ухвалою суду від 30.04.2021 року відкрито провадження у справі № 461/3448/21 за правилами загального позовного провадження.Призначено підготовче судове засідання.
24.05.2021 року до суду надійшла заява від позивача про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи.
27.05.2021 року до суду від відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 надійшли відзиви на позовну заяву.
Провадження у справі не зупинялося, а тому не було підстав для його поновлення.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, згідно позовної заяви просить розглядати справу у його відсутності, позов підтримує та просить задоволити.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, що стверджується матеріалами справи. Однак до суду скерували відзиви на позовну заяву з яких вьбачається, що вони визнають позовні вимоги та просять позов задовололити.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило.
Відповідно до ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності учасників, які не з`явилися, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Позивач повністю виконав власні зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується меморіальними ордерами.
Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення закону щодо договору позики, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Як вбачається із матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, про що Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис, підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть від 01.09.2020 серії НОМЕР_3 .
Станом на дату смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) у Позичальника існувала непогашена заборгованість перед Позивачем за Угодою загальним розміром 102 171,87 грн. (сто дві тисячі сто сімдесят одна гривня вісімдесят сім копійок). Проте, після смерті Позичальника його спадкоємцями здійснювалось часткове погашення суми кредитної заборгованості. Відтак, сума заборгованості відповідно до Угоди станом на день подання до суду цієї позовної заяви становить 62 129,39 грн (шістдесят дві тисячі сто двадцять дев`ять гривень тридцять дев`ять копійок).
Відтак, заборгованість позичальника за угодою, позивачем обчислена з урахуванням того, що починаючи з 01.09.2020 (дата смерті позичальника) банком було припинено будь-які нарахування за Кредитним договором, з огляду на що за вказаним договором з відповідача підлягає стягненню весь несплачений на сьогодні залишок по тілу кредиту (основний та прострочений борг), що залишився неоплаченим позичальником, а також відсотки та інші нараховані платежі за користування кредитними коштами, нараховані по дату смерті позичальника.
AT «Ідея Банк» пред`явлено позовні вимоги у даній справі до ОСОБА_4 , яка є дружиною померлого ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 , що є сином позичальника, а отже відносяться до спадкоємців першої черги спадкування після смерті останнього.
Зі змісту листа приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сташкової Анастасії Григорівни №197/20-14 від 25.10.2020 матеріали спадкової справи містять інформацію про те, що спадкоємцями ОСОБА_3 є саме ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вбачається, що позичальнику ОСОБА_3 станом на дату його смерті на праві приватної власності належала 1/2 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 248 кв. м.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві та момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 1 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги.
Частиною 2 ст. 1281 ЦК України, передбачено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Згідно ч. 3 ст. 1281 ЦК України, якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.
Відповідно до ч. 4 ст. 1281 ЦК України, кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.
Згідно ч. 1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми ст.1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми. Саме на підставі норм ст. ст. 1281 та1282 ЦК України кредитор заявив вимоги до спадкоємців.
Разом з тим, положення ст.1282 ЦК України застосовуються у випадку дотримання кредитором норм ст.1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців.
Отже, встановлені ст.1281 ЦК України строки - це строки, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право.
Таку правову позицію висловив Верховний Суд України в своїй постанові від 12.04.2017 в цивільній справі № 6-2962.
Встановлено, що ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , до спадкоємців якого АТ «Ідея Банк» пред`явило вимогу за угодою - 05.03.2020, шляхом направлення Претензії кредитора, адресованої Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори, з огляду на що позивачем було дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємця померлого позичальника, передбачені ч.2 ст.1281 ЦК України.
Направлення вищевказаної претензії кредитора узгоджується з пунктом 6.1 глави 6 розділу 3 частини III Методичних рекомендацій щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя, схваленим рішенням Науково-експертної ради з питань нотаріату при Міністерстві юстиції України від 29.01.2009, згідно якого нотаріус за місцем відкриття спадщини приймає вимоги кредиторів спадкодавця. Вимоги мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про заявлені вимоги нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину.
Разом з тим, спадкоємці позичальника вимоги АТ «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором не задовольнили, що свідчить про порушення прав та інтересів АТ «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах.
Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору.
Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Частиною 1 статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Частина 1 ст.612 ЦК України визначає, що боржник, у даному випадку відповідач, вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом.
Відповідно до висновку наведеного Верховним Судом у постанові від 14.11.2018 р. у справі №543/15/17, згідно якого: «наведені норми матеріального права у сукупності з положеннями статті 16 ЦК України щодо способів захисту цивільних прав та інтересів та статті 1218 ЦК України про те, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, не обмежує права кредитора обрати будь-який законний спосіб для відновлення прав, у тому числі і звернутися до спадкоємців позичальника із вимогою про стягнення кредитної заборгованості в межах вартості майна, одержаного у спадщину».
Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно із частиною сьомою статті 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
А згідно ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи. Відповідачі були належним чином повідомлені про дату , час та місце розгляду справи, у своїх відзивах зазначили, що позовні вимоги визнають та просять задоволити.
За таких обставин, суд вважає необхідним задоволити заявлені позовні вимоги.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 2102 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.
Щодо вимоги про відшкодування витрат на правову допомогу, суд виходить із диспозиції ч.1 ст.137 ЦПК України, у відповідності до якої, витрати пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Згідно ч.2 ст.137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничудопомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, визначаються згідно з умовами договору про надання правової допомоги та напідставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору пронадання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Як вбачається із матеріалів справи, між АТ «Ідея Банк» та адвокатським об`єднанням «АСТРІМ» укладено Договір про надання правової допомоги №ЮО-01/01/19 від 01.01.2019 року, предметом якого є надання клієнту правової допомоги. Відповідно до витягу з додатку до акту приймання-передачі наданих послуг від 05.05.2021 року, згідно договору, вартість послуг, наданих адвокатським об`єднанням становить 2100,00 гривень, що складається з таких складових: 500 грн. за аналіз справи по боржнику, надання консультацій усної) та узгодження праововї позиції (перша інстанція); 800 грн за підготовку позовної заяви; 800 грн. за підготовку заяви про розподіл судових витрат.
Пунктом 3 ч.2 ст.141 КПК України передбачено, що нші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.
Оскільки позов задоволено повністю, суд вважає за необхідне з відповідача стягнути на користь позивача судові витрати на професійну правничу (правову) допомогу у сумі 2100,00 гривень.
Керуючись ст.ст.526, 530, 612, 625, 629, 1049, 1054, 1216, 1218, 1281 ЦК України, ст.ст.81, 128, 141, 223, 247, 258, 259, 263-265, 351-355 ЦПК України, суд -
Повний текст судового рішення складений 28 травня 2021 р.
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення (складення). Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Романюк В. Ф.