КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 травня 2021 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Березовенко Р.В., Мостова Г.І.,

секретар Рудик О.Л.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 20 листопада 2019 року про закриття провадження за заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Печерського районного суду м. Києва від 17 січня 2014 року по цивільній справі за позовом Організації орендарів орендної фірми «Екста», ОСОБА_4 до Київської міської ради, ОСОБА_5 про визнання договору недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до Організації орендарів орендної фірми «Екста», ОСОБА_4 про визнання права власності на нежитлову будівлю та визнання за ОСОБА_5 права власності на земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2017 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 як учасники організації орендарів, звернулися до суду із заявою про перегляд рішення Печерського районного суду міста Києва від 17.01.2014 у зв`язку з нововиявленними обставинами, на підставі ст. 364 ЦПК України (в редакції, яка діяла на момент подання заяви), вважаючи себе правонаступником ОООФ «Екста» (т. 7 а.с. 8-22).

06.08.2019 представником ОСОБА_5 - ОСОБА_6 було подано клопотання про закриття провадження у справі, яке обґрунтовувалось тим, що в зв`язку зі смертю позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом ОСОБА_4 10.02.2017, що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 (т. 8 а.с. 79-80), та відповідно до листа № 1700/01-16 від 22.11.2017 Бучанської міської державної нотаріальної контори МУЮ ГТУЮ у Київській області в якому зазначено, що за даними алфавітної книги обліку і реєстрації спадкових справ в Бучанській міській державній нотаріальній конторі Київської області спадкова справа до майна померлої ОСОБА_4 не заводилась (т. 8 а.с. 127). Крім того, з витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 07.11.2016 внесено запис про припинення діяльності ОООФ «Екста» на підставі ухвали Господарського суду м. Києва від 07.04.2014 про визнання її банкрутом (т. 7 а.с. 25-31). А тому, враховуючи те, що сторона по справі - ОСОБА_4 померла, а юридична особа ОООФ «Екста» припинена, що виключає правонаступництво, тому провадження у справі слід закрити (т. 11 а.с. 178-182).

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 20.11.2019 провадження у справі закрито (т. 12 а.с. 37-38зв.).

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати ухвалу та постановити нову про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду заяв ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про перегляд рішення за нововиявленними обставинами в іншому складі суду.

Зазначає, що справу розглянуто неповноважним суддею, яка підлягає відводу, і тому не звернула уваги на те, що ліквідація юридичної особи ОООФ «Екста», яка була здійснена без участі співвласників майна та без вирішення ними питання щодо права власності кожного із них у зазначеній спільній сумісній власності, є незаконною та тягне за собою утворення 75 окремих співвласників майна, яке перебуває у їх спільній сумісній (колективній) власності, кожен із яких є правонаступником ОООФ «Екста» як об`єднання співвласників у спорі щодо права власності на нежитлову будівлю по АДРЕСА_1 . Отже, суддя підмінила інститут правонаступництва у спірних правовідносинах щодо права власності, поняттям правонаступництва у організаційно-правовій формі юридичної особи (т. 12 а.с. 110-130).

Протокольною ухвалою від 14.04.2021 було замінено заявника ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її правонаступника сина - ОСОБА_2 (т. 13 а.с. 138).

19.05.2021 представником ОСОБА_8 - ОСОБА_9 подано заяву про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 20.11.2019, а також клопотання про відкладення розгляду справи.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів дійшла висновку, що воно не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 363 ЦПК України заяву про приєднання до апеляційної скарги може бути подано до початку розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Апеляційний розгляд справи починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи, згідно ч. 2 ст. 368 ЦПК України.

Провадження у даній справі було відкрито ухвалою Київського апеляційного суду від 14.04.2020, а перше судове засідання призначено на 09.07.2020 (т. 12 а.с. 146-147, 179-180).

Оскільки клопотання ОСОБА_8 про приєднання до апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 20.11.2019, подане в травні 2021 року, через 10 місяців після початку апеляційного розгляду, вказане клопотання підлягає поверненню заявнику.

В судове засідання, призначене на 19.05.2021, учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у серпні 2013 року ОООФ «Екста», ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , від 10.07.2013, укладеного між Київською міською радою та ОСОБА_5 .

У грудні 2013 року ОСОБА_5 звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до ОООФ «Екста», ОСОБА_4 про визнання права власності та просила суд визнати за нею право власності на нежилий будинок (Літ. А), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 17.01.2014, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 26.02.2014 та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 21.05.2014, позов ОООФ «Екста» та ОСОБА_4 залишено без задоволення.

Зустрічний позов ОСОБА_5 задоволено. Визнано за ОСОБА_5 право власності на нежитловий будинок (літ. А), загальною площею 3 334,6 кв. м, та земельну ділянку загальною площею 0,0780 га, з цільовим призначення для будівництва та обслуговування об`єктів туристичної інфраструктури та закладів громадського харчування, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 . Вирішено питання щодо розподілу судових витрат у справі (т. 2 а.с. 71-76).

Звертаючись до суду із заявою про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, заявники вважають себе правонаступниками позивача у справі ОООФ «Екста», оскільки вони є одними із співвласників майна ОООФ «Екста», придбаного Фірмою в результаті приватизації орендованого державного майна за рахунок, зокрема, приватизаційних сертифікатів, що не було враховано судом першої інстанції в ухвалі від 20.11.2019.

З матеріалів справи вбачається, що 07.11.2016 діяльність ОООФ «Екста» припинено на підставі судового рішення господарського суду Києва від 09.07.2013 (справа № 910/4431/13) про визнання її банкрутом, про що вказаного числа зроблено запис у Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань без визначення правонаступників (т. 7 а.с. 25-31).

За загальним визначенням, правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво може бути універсальним або частковим (сингулярним). За універсального правонаступництва до правонаступника (фізичної або юридичної особи) переходять усі права і обов`язки того суб`єкта, якому вони належали раніше. За часткового (сингулярного) правонаступництва від одного до іншого суб`єкта переходять лише окремі права і обов`язки.

Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні. Правонаступництво слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника. Правонаступництво для юридичних осіб може наступати в разі їх припинення з правонаступництвом. Припинення юридичної особи з правонаступництвом, тобто реорганізація юридичної особи, може проводитися у формі злиття, приєднання, виділу тощо. Доказами правонаступництва щодо окремого зобов`язання може бути: відповідний договір, на підставі якого воно виникло, передавальний акт чи розподільчий баланс, статут правонаступника.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Разом з тим, процесуальне правонаступництво можна визначити як заміну сторони чи третьої особи у спірних або встановлених судом правовідносинах, внаслідок заміни суб`єктів права або обов`язку в матеріальних правовідносинах, тобто, спочатку має відбутися заміна у матеріальних відносинах, щодо яких розглянутий спір, а потім, як наслідок, здійснюватися процесуальне правонаступництво.

ОООФ «Екста», як юридична особа, була ліквідована у справі № 5011-46/18261-2012 про банкрутство, у зв`язку з затвердженням звіту та ліквідаційного балансу банкрута.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 07.11.2016 до вказаного Реєстру внесено запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - ОООФ «Екста». Підставою внесення цього запису є судове рішення про припинення юридичної особи, у зв`язку з визнанням її банкрутом від 07.04.2014 у справі № 5011-46/18261-2012.

За приписами статей 1, 32, 37 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в редакції, чинній на час ухвалення рішення суду про визнання ОООФ «Екста» банкрутом, банкрутство - визнана господарським судом неспроможність боржника відновити свою платоспроможність за допомогою процедур санації та мирової угоди і погасити встановлені у порядку, визначеному цим Законом, грошові вимоги кредиторів не інакше як через застосування ліквідаційної процедури.

Якщо за результатами ліквідаційного балансу після задоволення вимог кредиторів не залишилося майна, господарський суд виносить ухвалу про ліквідацію юридичної особи - банкрута.

Під ліквідацією розуміється припинення суб`єкта підприємницької діяльності, визнаного господарським судом банкрутом, з метою здійснення заходів щодо задоволення в порядку цього Закону вимог кредиторів шляхом продажу його майна.

Таким чином, Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» не передбачено можливості правонаступництва юридичної особи банкрута, яку було припинено у зв`язку з ліквідацією господарським судом, внаслідок проведення ліквідаційної процедури за результатами ліквідаційного балансу за відсутністю майна, на підставі ч. 2 ст. 32 цього Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦК України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Під час ліквідації юридичної особи відбувається повне припинення її діяльності без правонаступництва.

Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Враховуючи аналіз вказаних норм законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не є правонаступниками юридичної особи (позивача), ліквідованої в процедурі банкрутства, в порядку передбаченому Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», оскільки така процедура (ліквідація банкрута) не передбачає правонаступництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 362 ЦПК України, в редакції, чинній на час подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, зазначено, що заяви про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, протягом одного місяця з дня встановлення обставини, що є підставою для перегляду.

За таких обставин, враховуючи те, що ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не були учасниками справи про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , від 10.07.2013, укладеного між Київською міською радою та ОСОБА_5 та про визнання права власності на нежилий будинок (Літ. А), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , і не є правонаступниками ОООФ «Екста», яка була учасником справи, тому ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 не є особами, які мали право на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення за нововиявленими обставинами в порядку Глави 4 ЦПК України (в редакції, яка діяла на момент подання заяви), у зв`язку з чим висновки суду першої інстанції про закриття провадження на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України є правильними.

Крім того, сліз зазначити, що постановою Верховного Суду від 06.02.2020 відмовлено у задоволенні касаційної скарги ОСОБА_8 про перегляд рішення Печерського районного суду м. Києва від 17.01.2014 з тих підстав, що ОСОБА_8 не є правонаступником ООО «Екста» (т. 12 а.с. 100-107).

Посилання апелянта на те, що така заява розглянута неналежним складом суду, колегія суддів оцінює критично, оскільки, відповідно до ч. 1 ст. 3641 ЦПК України, в редакції яка діяла на момент звернення з заявою зазначалось, що заява про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, що надійшла до суду, передається судді, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 11-1 ЦПК України, в редакції яка діяла на момент звернення з заявою закріплено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних документів за принципом вірогідності, який ураховує кількість справ, що перебувають у провадженні суддів, заборону брати участь у перегляді рішення для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого ставиться питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну повноважень. Справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів. Після визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, внесення змін до реєстраційних даних щодо цієї справи, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду не допускається, крім випадків, установлених законом.

Отже, позов ОООФ «Екста», ОСОБА_4 до Київської міської ради, ОСОБА_5 про визнання недійсним договору купівлі-продажу земельної ділянки та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до ОООФ «Екста», ОСОБА_4 про визнання права власності на нежилий будинок розглядав суддя Печерського районного суду м. Києва Козлов Р.Ю. (т. 1 а.с. 2)

Заяву ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.02.2017, розподілено визначеному головуючому судді - Васильєву Н.П. (т. 7 а.с. 1).

Разом з тим, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.09.2017 вилучені (замінені) судді: Васильєва Н.П., нові судді: Батрин О.В., оскільки суддя Васильєва Н.П. перебувала на тривалому лікарняному (т. 8 а.с. 82).

З вищенаведеного вбачається, що подана заява розглядалась належним складом суду, у відповідності до вимог діючого на той час законодавства, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду у іншому складі суду.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та на правильність постановленої ухвали не впливають.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду постановлена з додержанням норм процесуального права та з правильним застосуванням норм матеріального права, є законною і обґрунтованою, підстав для її скасування не вбачається, тому апеляційну скаргу необхідно відхилити.

Понесені заявником судові витрати (судовий збір за подання апеляційної скарги) відшкодуванню не підлягають (ст. 141 ЦПК України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 20 листопада 2019 року про закриття провадження за заявою ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Печерського районного суду м. Києва від 17 січня 2014 року по цивільній справі за позовом Організації орендарів орендної фірми «Екста», ОСОБА_4 до Київської міської ради, ОСОБА_5 про визнання договору недійсним та за зустрічним позовом ОСОБА_5 до Організації орендарів орендної фірми «Екста», ОСОБА_4 про визнання права власності на нежитлову будівлю та визнання за ОСОБА_5 права власності на земельну ділянку залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складений 27 травня 2021 року.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді Р.В. Березовенко

Г.І. Мостова