УХВАЛА

28 травня 2021 року

Рівненський міський суд Рівненської області в складі судді Левчука О.В.,

під час вирішення питання про відкриття провадження у цивільній справі

за позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк,

товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг",

треті особи, які не заяляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача:

приватний нотаріус Рівненського міського територіального округу Рівненської області Плетньов Володимир Олександрович,

приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Верба Віталій Миколайович,

приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Арсеньєва Анастасія Анатоліївна,

про визнання недійним договору купівлі-продажу та договору іпотеки, скасування рішень про державну реєстрацію права власності, іпотеки та заборони відчуження нерухомого майна

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2021 року до Рівненського міського суду надійшла на розгляд позовна заява ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк, товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг", треті особи, які не заяляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Рівненського міського територіального округу Рівненської області Плетньов Володимир Олександрович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Верба Віталій Миколайович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Арсеньєва Анастасія Анатоліївна, про визнання недійним договору купівлі-продажу та договору іпотеки, скасування рішень про державну реєстрацію права власності, іпотеки та заборони відчуження нерухомого майна.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 26.05.2021 головуючим суддею визначено суддю Левчука О. В.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною 4 ст. 175 ЦПК України визначено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, частиною третьою статті 177 ЦПК України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

У поданій позовній заяві ОСОБА_1 просить звільнити від сплати судового збору за подання позовної заяви покликаючись на тяжкий матеріальний стан. Вказує, що розмір судового збору, який необхідно сплатити за подання позовної заяви, перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу, на підтвердження чого подала копію довідки про доходи за 2020 рік та копію відомостей з державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за 2020 рік. Вказує, що розмір її річного доходу за попередній календарний рік (2020 рік) становить 77679 грн 34 коп.

У відповідності до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України "Про Держаний бюджет України на 2021 рік", прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2021 року становить 2 270 грн 00 коп.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у грошовому еквіваленті становить 908 грн. 00 коп.

При чому, відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В позовній заяві позивачкою заявлено дванадцять вимог немайнового характеру.

Згідно ч.1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Звільнення, зменшення, відстрочення, розстрочення сплати судового збору за клопотанням сторони є правом суду, а не його обов`язком, тому відбувається на розсуд суду у кожному конкретному випадку на підставі поданих стороною доказів та наведених у клопотанні підстав.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання про звільнення від судового збору, згідно зі статтею 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року № 71731/01, § 44).

Надавши належну оцінку доказам, наданим до заяви про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, врахувавши, що надані докази не дозволяють дійти висновку про існування такого майнового стану заявника, що унеможливлює сплату ним судового збору у встановленому законом порядку розмірі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 січня 2021 року у справі № 569/6045/17.

Оскільки позивачка згідно з ч. 3 ст.12 та ч. 1 ст.81 ЦПК, не довела, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, заявлене клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для позивачки, яка потребує судового захисту та не є перешкодою в її доступі до правосуддя.

Слід зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Разом з тим, суд вважає за потрібне роз`яснити, що позивачка має право звернутися до суду із заявою, клопотанням про відстрочення, розстрочення чи зменшення суми сплати судового збору.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, є законні підстави для залишення вказаної позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-263 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк, товариства з обмеженою відповідальністю "Естейт Селлінг", треті особи, які не заяляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Рівненського міського територіального округу Рівненської області Плетньов Володимир Олександрович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Верба Віталій Миколайович, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Арсеньєва Анастасія Анатоліївна, про визнання недійним договору купівлі-продажу та договору іпотеки, скасування рішень про державну реєстрацію права власності, іпотеки та заборони відчуження нерухомого майна залишити без руху та надати позивачу для усунення недоліків строк 7 (сім) днів, які рахується з моменту отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу виконати вимоги ухвали суду шляхом подання клопотання, заяви про відстрочення, розстрочення, зменшення суми сплати судового збору чи доказів сплати судового збору в порядку та розмірі, визначених Закону України Про судовий збір.

У випадку не виконання вимог ухвали у зазначений суддею строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали направити позивачу

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Левчук О. В.