ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/4715/20 Номер провадження 22-ц/814/462/21Головуючий у 1-й інстанції Чуванова А.М. Доповідач ап. інст. Чумак О. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2021 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді: Чумак О.В.

суддів:Дряниці Ю.В., Кривчун Т.О.

за участю секретаря Яковенко В.С.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Полтаві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 18 грудня 2020 року, ухвалене суддею Чувановою А.М.. у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного редактора Інтернет-видання "Полтавщина", ОСОБА_2 про визнання недостовірною інформацію, зобов`язання вчинити дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, -

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до головного редактора Інтернет-видання «Полтавщина», ОСОБА_2 про визнання недостовірною інформації, в якому просив встановити факт порушення відповідачами немайнових прав позивача внаслідок публікації 30 травня 2019 року об 9 год. 5 хвилин на Інтернет сторінці за адресою https://poltava/to/news/51092 Інтернет-видання Полтавщина у стрічці новин статті із наступним заголовком «КЕРІВНИКА ПОЛТАВСЬКОГО ВІДДІЛЕННЯ ОЩАДБАНКУ ВІДПРАВИЛИ ДО СІЗО ЙОГО ПІДОЗРЮЮТЬ У ТОРГІВЛІ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ» авторства ОСОБА_3 ; визнати недостовірною інформацію про позивача, викладену у вищевказаній публікації, а саме:« « …У торгівлі «жучками» та даними полтавців підозрюють керівника відділення «Ощадбанку» та юрисконсульта нафтогазового підприємства. Прес-група СБУ повідомляла, що керівник відділення державного банку та колишній правоохоронець налагодили схему незаконного одержання грошей. За хабар вони надавали громадянам відомості, які становлять банківську таємницю, а також продавали засоби для негласного отримання інформації. Серед «клієнтів» цих осіб були і представники комерційних структур. З даних реєстру судових рішень стало відомо, що один з підозрюваних у цій справі керуючий відділенням Полтавського обласного управління АТ «Ощадбанк» Олександр Васильченко ... Кваліфікація ч. 2 ст. 359 ККУ (Незаконні придбання та збут спеціальних техзасобів отримання інформації, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб».

Зобов`язати відповідачів видалити спірну публікацію протягом одного місяця з моменту набуття судовим рішенням чинності, а також стягнути моральну шкоду в розмірі 140 000,00 гривень, матеріальні збитки в розмірі 109 840,37 грн., та судові витрати.

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 18 грудня 2020 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного редактора Інтернет-видання «Полтавщина», ОСОБА_2 про визнання недостовірною інформації відмовлено.

Не погодившись з цим рішенням, його в апеляційному порядку оскаржив позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого подана апеляційна скарга адвокатом Репалом Д.О.

В апеляційній скарзі представник позивача посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального і процесуального права прохає скасувати рішення та ухвалити нове про задоволення позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що опублікована відносно позивача інформація не є оціночними судженнями, позивач не є публічною особою та підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке не пов`язане з виконанням ним трудових обов`язків керівника відділення банку.

Викладена інформація із зазначенням повних відомостей про особу позивача дискредитує його як спеціаліста у банківській сфері.

Опублікована відповідачем інформація щодо позивача є негативною та недостовірною, такою, що частково відповідає дійсності, в іншій частині є вигадкою автора, підриває авторитет довіри та шкодить діловій репутації позивача, суперечить результатам його професійної діяльності.

Відповідач не мав права розкривати особисту інформацію та розголошувати анкетні дані позивача, як фігуранта кримінальної справи, до набуття чинності вироком відносно нього.

Поширена відповідачем ОСОБА_2 інформація щодо позивача не є особистою думкою автора, а є недостовірною, оскільки фактів про які зазначено в публікації від 30 травня 2019 року не встановлено.

Вважає, що наявні підстави для задоволення позову та стягнення з відповідачів на користь позивача моральної та матеріальної шкоди.

Відзив на апеляційну скаргу від учасників справи не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно положень п. 2 ч. 1 ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно з п. п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частини четвертої статті 376 ЦПК України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Відповідачі в судове засідання не з`явились. Клопотань про відкладення розгляду справи не подавали.

Судові повістки-повідомлення разом з копією ухвали про відкриття апеляційного провадження та апеляційною скаргою, які були направлені їм повторно за зазначеними в апеляційній скарзі адресами, повернуті до апеляційного суду поштовим відділенням без вручення Інтернет-виданню «Полтавщина» 17.05.2021 р. з відміткою поштового відділення про відмову адресата від отримання, та без вручення ОСОБА_2 25.05.2021 р. з відміткою поштового відділення про відсутність адресата за вказаною адресою.

Крім цього, 12.05.2021 р. апеляційним судом розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідачів у судове засідання на 13:40 25.05.2021 р.

Згідно з вимогами ст. 372 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

За таких обставин, відповідачі вважаються повідомленими про дату, час і місце розгляду справи. Їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_4 , перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.

Суд першої інстанції встановив, що 30.05.2019 р. о 9 год. 5 хвилин на Інтернет сторінці за адресою https://poltava/to/news/51092 Інтернет-видання «Полтавщина» була розміщена у стрічці новин стаття із наступним заголовком «КЕРІВНИКА ПОЛТАВСЬКОГО ВІДДІЛЕННЯ ОЩАДБАНКУ ВІДПРАВИЛИ ДО СІЗО ЙОГО ПІДОЗРЮЮТЬ У ТОРГІВЛІ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ». Вказана вище Інтернет-стаття автора ОСОБА_3 містить гіперпосилання за якими можливо здійснити перехід на інші Інтернет сторінки, а саме: за інтернет-адресою ІНФОРМАЦІЯ_1 розміщене резюме ОСОБА_5 на інтернет-ресурсі work.ua; за інтернет адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 розміщена новина інтернет-видання « ІНФОРМАЦІЯ_3 » « У ПОЛТАВІ ЗАТРИМАЛИ КЕРІВНИКА ВІДДІЛЕННЯ БАНКУ, ЯКИЙ ТОРГУВАВ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ» авторства ОСОБА_3 ; за інтернет-адресою https://reyestr.court.gov.ua/ Review/81960022 розміщена ухвала слідчого судді Блажко І.О. по справі 554/4124/19 від 24.05.19 р. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні 0000009 від 14 лютого 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.359 КК України.

Також суд першої інстанції зазначив, що згідно матеріалів позову, розміщена 30 травня 2019 року на Інтернет сторінці за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 публікація «КЕРІВНИКА ПОЛТАВСЬКОГО ВІДДІЛЕННЯ ОЩАДБАНКУ ВІДПРАВИЛИ ДО СІЗО ЙОГО ПІДОЗРЮЮТЬ У ТОРГІВЛІ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ» має наступний зміст (далі мовою оригіналу): «У торгівлі «жучками» та даними полтавців підозрюють керівника відділення «Ощадбанку» та юрисконсульта нафтогазового підприємства. Октябрський райсуд Полтави обрав міру запобіжного заходу двом підозрюваним у торгівлі даними клієнтів банку і торгівлі засобами для негласного отримання інформації («жучки» та камери). 24 травня судді ОСОБА_6 та ОСОБА_7 постановили взяти під варту керівника відділення «Ощадбанку» ОСОБА_5 та юрисконсульта ТОВ «Нафтогазрозвідка», ім`я якого невідоме. Про це «Полтавщині» стало відомо з реєстру судових рішень та офіційного сайту суду. Нагадаємо, цих двох затримали у Полтаві 22 травня. Прес-група СБУ повідомляла, що керівник відділення державного банку та колишній правоохоронець налагодили схему незаконного одержання грошей. За хабар вони надавали громадянам відомості, які становлять банківську таємницю, а також продавали засоби для негласного отримання інформації. Серед «клієнтів» цих осіб були і представники комерційних структур. З даних реєстру судових рішень стало відомо, що один з підозрюваних у цій справі керуючий відділенням Полтавського обласного управління АТ «Ощадбанк» Олександр Васильченко. Його спільник наразі працює юрисконсультом у ТОВ «Нафтогазрозвідка», але ім`я поки не опубліковане. Відповідно до матеріалів справи, кримінальне провадження щодо них було відкрите 14 лютого 2019 року. Кваліфікація ч. 2 ст. 359 ККУ (Незаконні придбання та збут спеціальних техзасобів отримання інформації, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб) та ч. 1 ст. 364 ККУ (Зловживання владою або службовим становищем). Слідчі з`ясували, що керівник відділення банку та екс-правоохоронець разом з іншими людьми поштою передавали контрабандні «прослушки» та камери для прихованого відеозапису. Наприклад, під час одного з обшуків правоохоронці знайшли чорну кулькову ручку з золотистими вставками, прямокутний чорний предмет з випуклістю в формі ґудзика, який мав гумові кнопки та роз`єм із карткою пам`яті. 17 травня експерт надав висновок, що ручка це відео-, аудіозаписуючий пристрій, а прямокутний предмет відеозаписуючий пристрій. Ці предмети юрисконсульт передав в оренду третій особі за 7 тис. грн. Передача апаратури відбулася 12 травня у головному офісі «Ощадбанку» у Полтаві на вул. Соборності, 63а. Гроші чоловік отримав 22 травня в автомобілі Jeep Grand Cherokee. Одразу після цих передач фігурантів і затримали. За два дні суд обрав їм запобіжні заходи. ОСОБА_5 взяли під варту із правом внесення застави. Якщо за нього не внесуть 154,9 тис. грн., найближчі два місяці він проведе у СІЗО. Його спільника теж намагалися взяти під варту, але в результаті лише обрали не цілодобовий домашній арешт з 21:00 до 8:00. Наразі слідство продовжується. ОСОБА_8 , « ОСОБА_9 ».

За інтернет адресою http://archive.is/brKqw розміщене резюме ОСОБА_1 , датоване 25 листопада 2018 року на інтернет ресурсі work.ua. Резюме на вказаному інтернет ресурсі дійсно створено ОСОБА_1 з метою реалізації свого права на працю, поширення серед потенційних роботодавців відомостей про себе, як фахівця у певній галузі, що має відповідний досвід роботи на навички. Резюме було розміщено з метою кар`єрного зросту позивача та пропозиції своїх навичок на ринку праці.

За інтернет адресою https://poltava/to/news/51093 розміщена новина інтернет-видання «Полтавщина» « У ПОЛТАВІ ЗАТРИМАЛИ КЕРІВНИКА ВІДДІЛЕННЯ БАНКУ, ЯКИЙ ТОРГУВАВ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ» авторства ОСОБА_3 наступного змісту (далі мовою оригіналу): «У Полтаві на отриманні 35 тисяч гривень затримали керівника відділення держбанку та колишнього правоохоронця підозрюють, що вони продавали інформацію та «жучки». У Полтаві СБУ викрила одного з керівників відділення державного банку на зловживанні службовим становищем. Підозрюють, що він, разом із колишнім правоохоронцем організував продаж даних клієнтів та приладів для прослуховування. Про це повідомила прес-група УСБУ в Полтавській області. Оперативники спецслужби встановили, що посадовець спільно з колишнім працівником правоохоронних органів налагодили схему незаконного одержання грошей. За хабар вони надавали громадянам відомості, які становлять банківську таємницю, а також здійснювали продаж засобів для негласного отримання інформації. Серед «клієнтів» цих осіб були і представники комерційних структур. Про який саме банк йде мова, силовики не повідомляють. Однак, фігурант керівник відділення одного з чотирьох банків: «ПриватБанк», «Укрексімбанк», «Укргазбанк» або «Ощадбанк». За даними Міністерства фінансів України, саме вони є державними. Співробітники СБУ задокументували факти протиправного отримання грошей ділками на загальну суму майже 35 тисяч гривень. Правоохоронці затримали обох зловмисників у Полтаві під час одержання чергової суми неправомірної вигоди. За даними власних джерел Полтавщини, затримання проходило на вул. Пушкарівській поблизу Полтавського окружного адміністративного суду. Затримання фігурантів проводили співробітники спецпідрозділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю УСБУ в Полтавській області під процесуальним керівництвом військової прокуратури Полтавського гарнізону. Зараз вирішується питання щодо повідомлення фігурантам справи про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 359 ККУ (Незаконні придбання, збут або використання спеціальних технічних засобів отримання інформації) та ч. 1 ст. 364 ККУ (Зловживання владою або службовим становищем). Також планують обрати для них запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою. ОСОБА_8 , « ОСОБА_9 ».

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що опублікована відповідачами інформація є оціночними судженнями, а позивачем не доведено наявність порушеного права.

При цьому, суд першої інстанції застосував до правовідносин положення ст.ст. 3, 28, 21, 32, 34, 68 Конституції України, ч.1, ч. 4 ст. 277 ЦК України, ч. 2 ст. 5, ч.ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію»; роз`яснення, надані у п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»; пункт 3 Рішення Конституційного Суду України від 10 квітня 2003 року № 8рп/2003 у справі за конституційним зверненням про офіційне тлумачення положення частини першої статті 7 Цивільного кодексу Української РСР; судову практику Європейського суду з прав людини у справах «Ляшко проти України», «Українська прес-група проти України», «Лінгенс проти Австрії», «Ліндон, Очаковський-Лоран та Жулі проти Франції, «Бразільє проти Франції», «Патурель проти Франції», «ТОВ «Інститут економічних реформ» проти України»; положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи; рекомендації, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість приватного життя.

Частиною першою статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Статтею 81 ЦПК України, передбачено, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Як встановлено колегією суддів, у матеріалах даної справи відсутній роздрукований текст інтернет-статті, опублікованої 30 травня 2019 року о 09 год. 05 хвилин на Інтернет сторінці за адресою https://poltava/to/news/51092 Інтернет-видання Полтавщина у стрічці новин із наступним заголовком «КЕРІВНИКА ПОЛТАВСЬКОГО ВІДДІЛЕННЯ ОЩАДБАНКУ ВІДПРАВИЛИ ДО СІЗО ЙОГО ПІДОЗРЮЮТЬ У ТОРГІВЛІ ДАНИМИ КЛІЄНТІВ» авторства ОСОБА_3 , зі змістом якої не погоджується позивач та прохає визнати недостовірною, а саме:

« …У торгівлі «жучками» та даними полтавців підозрюють керівника відділення «Ощадбанку» та юрисконсульта нафтогазового підприємства. Прес-група СБУ повідомляла, що керівник відділення державного банку та колишній правоохоронець налагодили схему незаконного одержання грошей. За хабар вони надавали громадянам відомості, які становлять банківську таємницю, а також продавали засоби для негласного отримання інформації. Серед «клієнтів» цих осіб були і представники комерційних структур. З даних реєстру судових рішень стало відомо, що один з підозрюваних у цій справі керуючий відділенням Полтавського обласного управління АТ «Ощадбанк» Олександр Васильченко ... Кваліфікація ч. 2 ст. 359 ККУ (Незаконні придбання та збут спеціальних техзасобів отримання інформації, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб».

Вказана публікація судом першої інстанції не досліджувалася та її зміст не перевірявся, що фактично не оспорюється представником позивача.

При цьому, надаючи оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд першої інстанції обмежився лише посиланням на текст зазначеної публікації, наведений у позовній заяві, роздруківка якої до матеріалів справи долучена не була.

В апеляційному суді представник позивача адвокат Репало Д.О. заявив клопотання, в якому просив визнати поважними причини неподання до районного суду роздрукованої публікації Інтернет-видання «Полтавщина» авторства ОСОБА_3 від 30 травня 2019 року, яка о 09:05 була розміщена на Інтернет сторінці за адресою посилання https://poltava/to/news/51092/ та прийняти цей доказ, врахувавши його під час вирішення апеляційної скарги.

Між тим, зазначене клопотання не може бути задоволено судом апеляційної інстанції, оскільки ним не надано доказів на підтвердження того, що він не міг їх подати до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього, як передбачено ст. 367 ЦПК України.

Тоді як суд апеляційної інстанції не може аналізувати докази, які не були надані до суду першої інстанції.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини четвертої статті 376 ЦПК України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.

З огляду на вищенаведене, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення місцевого суду зміні щодо підстав відмови у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376 ч. 1 п.п. 3,4, ст.ст. 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 адвоката Репала Дениса Олександровича задовольнити частково.

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 18 грудня 2020 року змінити, виклавши мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 02.06.2021 р.

Головуючий: О.В.Чумак

Судді: Ю.В.Дряниця

Т.О.Кривчун