Справа №491/528/19
У Х В А Л А

26 травня 2021 року м.Ананьїв

Ананьївський районний суд Одеської області в складі головуючого судді Желяскова О.О., за участю секретаря судового засідання - Гула О.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та законного представника неповнолітніх відповідачів ОСОБА_5 , про поновлення строку позовної давності, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, треті особи: Державний нотаріус Ананьївської районної державної нотаріальної контори Мороз Наталія Олександрівна, приватний нотаріус Ананьївського районного нотаріального округу Воробйов Анатолій Олексійович,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та законного представника неповнолітніх відповідачів ОСОБА_5 , про поновлення строку позовної давності, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, треті особи: Державний нотаріус Ананьївської районної державної нотаріальної контори Мороз Наталія Олександрівна, приватний нотаріус Ананьївського районного нотаріального округу Воробйов Анатолій Олексійович.

Ухвалою суду від 9 липня 2019 року (Том №1 а.с.62-63) у справі було відкрито провадження, прийнято рішення про здійснення її розгляду за правилами загального позовного провадження, як справи у спорі, що стосується спадкування, розпочато здійснення підготовчого провадження.

При цьому, з моменту відкриття провадження у справі позивач та його представник - адвокат Дроздова А.С., повноваження якої підтверджені ордером серії ОД №459111 від 16 жовтня 2019 року (Том №1 а.с.158) неодноразово допускали неявки у підготовчі судові засідання без повідомлення причин, будучи в той же час належним чином повідомленими про їх дати та час.

Загалом за час проведення підготовчого судового засідання позивач та його представник прийняли участь лише в одному підготовчому судовому засіданні, а саме 17 жовтня 2019 року (Том справи №1 а.162).

Після зазначеного судового засідання позивач та його представник жодного разу до суду не з`являлися, про причини неявок суду не повідомляли, будь-яких заяв або клопотань від них на адресу суду не надходило.

27 квітня 2021 року позивач будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання, що підтверджується розпискою у «Рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення…» (Том справи №2 а.144) про вручення рекомендованого листа суду за вихідним №491/528/19/1754/2021, яким на адресу позивача було направлено судову повістку (Том справи №2 а.133), у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, будь-яких заяв або клопотань з приводу судового засідання, призначеного на 27 квітня 2021 року, від нього на адресу суду не надходило.

Також, 27 квітня 2021 року у підготовче судове засідання не з`явився представник позивача - адвокат Дроздова Аліна Сергіївна, повноваження якої підтверджені ордером серії ОД №459111 від 16 жовтня 2019 року (Том справи №1 а.158).

Про дату, час та місце проведення підготовчого засідання Дроздова А.С. була повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою у «Рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення…» (Том справи №2 а.143) про вручення рекомендованого листа суду за вихідним №491/528/19/1755/2021, яким на адресу позивача було направлено судову повістку (Том справи №2 а.134).

При цьому, про причини неявки Дроздова А.С. суд не повідомила, будь-яких заяв або клопотань, щодо проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 27 квітня 2021 року, від неї на адресу суду не надходило.

У зв`язку з викладеним, після виконання завдань підготовчого судового засідання, визначених статтею 189 ЦПК України, судом 27 квітня 2021 року було постановлено ухвалу (Том №2 а.с.148-149) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 26 травня 2021 року.

Проте, 26 травня 2021 року позивач та його представник - адвокат Дроздова А.С. у судове засідання з розгляду справи не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили, будь-яких заяв або клопотань від них на адресу суду не надходило.

Про те, що судове засідання з розгляду справи буде проводитись 26 травня 2021 року представник позивача була повідомлено шляхом направлення SMS-повідомлення з текстом судової повістки, на номер телефону, який розміщений на підставі статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» у профілі адвоката Дроздової А.С. у Єдиному реєстрі адвокатів України за посиланням у мережі Інтернет ІНФОРМАЦІЯ_1 а також було зазначено безпосередньо нею у ордері на представництво інтересів ОСОБА_3 (Том №1 а.с.24).

При цьому, зазначення представником позивача номеру мобільного зв`язку у ордері, узгоджується з положеннями частини 13 статті 128 ЦПК України, згідно якої за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

SMS-повідомлення з текстом судової повістки було доставлено представнику позивача 27 квітня 2021 року, що підтверджується відповідною довідкою (Том №2 а.с.153).

Крім того, суд бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, який у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження», а також те, що відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі та з ними можливо ознайомитись на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Ананьївського районного суду Одеської області за адресою в мережі Інтернет https://an.od.court.gov.ua/sud1501/gromadyanam/csz/.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що представника позивача належним чином та завчасно повідомлено проте, що судове засідання з розгляду справи відбуватиметься 26 травня 2021 року.

В свою чергу, згідно частини 5 статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Неповнолітній відповідач - ОСОБА_2 та малолітні відповідачі: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , а також їх законний представник - мати ОСОБА_5 , що в матеріалах справи підтверджується копіями свідоцтв про народження: серії НОМЕР_1 від 23 червня 2009 року (Том №1 а.с.89), серії НОМЕР_2 від 18 квітня 2012 року (Том №1 а.с.90) та серії НОМЕР_3 від 16 грудня 2002 року (Том №1 а.с.99), у підготовче судове засідання, призначене на 26 травня 2021 року, не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили.

Проте, 26 травня 2021 року на адресу суду надійшло письмове клопотання законного представника відповідачів - ОСОБА_5 (Том №2 а.с.162), в якому вона просила судове засідання, призначене на 26 травня 2021 року, провести без її участі та позовну заяву ОСОБА_3 залишити без розгляду.

Треті особи у справі: Державний нотаріус Ананьївської районної державної нотаріальної контори Одеської області Мороз Н.О. та приватний нотаріус Ананьївського районного нотаріального округу Одеської області Воробйов А.О. 27 квітня 2021 року у підготовче судове засідання не з`явилися, проте 25 березня 2021 року та 10 березня 2021 року від них надійшли клопотання (Том справи №2 а.155) та заява (Том справи №2 а.121) відповідно, в яких вони просили розгляд справи проводити без їх участі.

Згідно частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстави для відкладення розгляду справи наведені в частині 2 статті 223 ЦПК України, якою визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Проте, вивченням матеріалів справи, передбачених частиною 2 статті 223 ЦПК України, підстав для відкладення розгляду справи не встановлено.

При цьому, згідно пункту 1 частини 3 статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

За наведених обставин суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності позивача та його представника, а також інших учасників справи.

У відповідності до положень ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

При цьому, суд враховуючи вищевикладені обставини приходить до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та законного представника неповнолітніх відповідачів ОСОБА_5 , про поновлення строку позовної давності, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, підлягає залишенню без розгляду, виходячи з наступного.

З вище викладеного вбачається, що позивач та його представник неодноразово будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи не з`являлися у судові засідання.

Заяв позивача або його представника про здійснення розгляду справи за відсутності позивача матеріали справи не містять.

За нормами цивільного процесуального закону як суд, так і особа, яка звернулася до суду із позовом, наділені низкою процесуальних прав та обов`язків. Зокрема обов`язки учасника справи закріплені у ч. 2 ст. 43 ЦПК України, у тому числі виявлення поваги до суду та до інших учасників судового процесу, сприяння своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню обставин справи, з`явлення до суду за викликом.

Крім того, частиною 1 статті 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Більш того, слід звернути увагу, що справа перебуває на розгляді суду достатньо тривалий час та двічі відкладалася з причин неявки позивача та його представника, а сам позивач з жовтня 2019 року не цікавився ходом розгляду справи, хоча мав би вживати заходів для ознайомлення з ходом розгляду справи.

Вказані обставини дають підстави вважати, що позивач фактично втратив інтерес до позову.

При цьому, частиною 3 статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства визначено: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України, якою дано визначення принципу диспозитивності цивільного процесу, встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

З наведеного вбачається, що звернення до суду за захистом прав є беззаперечним правом, а не обов`язком особи, реалізація якого безпосередньо пов`язана з її волею, а суд не має можливості розглядати справу за відсутності такого волевиявлення, реалізованого шляхом подання до суду відповідної заяви.

Розглянувши матеріали справи, зважаючи на систематичні неявки позивачів у судові засідання без поважних причин, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами; зловживання правами не допускається.

Так, відповідно до вимог ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, незважаючи на те, що позивач був ініціатором судового процесу, вважаючи, що його права були порушені, в подальшому, під час розгляду справи у суді, свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не реагуючи вчасно на судові виклики, ходом розгляду справи не цікавився.

При цьому як зазначає Верховний Суд у постанові від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13 процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17, від 04.09.2018 у справі № 910/14047/17.

Таким чином у зв`язку з тим, що позивач та його представник неодноразово у судові засідання не з`являлися без повідомлення причини таких неявок, не надали жодних доказів поважності своєї неявки, з заявою про розгляд справи за їх відсутності не зверталися, суд вважає за необхідне залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та законного представника неповнолітніх відповідачів ОСОБА_5 , про поновлення строку позовної давності, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, треті особи: Державний нотаріус Ананьївської районної державної нотаріальної контори Мороз Наталія Олександрівна, приватний нотаріус Ананьївського районного нотаріального округу Воробйов Анатолій Олексійович.

Слід зазначити, що у відповідності до ч. 2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

В силу положень п.4 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» судом не повертається позивачу сплачена при зверненні до суду сума судового збору.

Керуючись ст.ст.128, 130, 223, 257-261, 351-353 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та законного представника неповнолітніх відповідачів ОСОБА_5 , про поновлення строку позовної давності, про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, треті особи: Державний нотаріус Ананьївської районної державної нотаріальної контори Мороз Наталія Олександрівна, приватний нотаріус Ананьївського районного нотаріального округу Воробйов Анатолій Олексійович, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що в силу положень ч.2 ст.257ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Копію ухвали направити учасникам справи.

Копію ухвали направити позивачу та іншим учасникам справи.

У відповідності до положень ч.2 ст.261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

У відповідності до положень ч.2 ст.352, ч.1 ст.353, ч.1 ст.354 ЦПК України (в редакції після 15 грудня 2017 року) з урахуванням положень п.15.5 ч.1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції після 15 грудня 2017 року) ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги через місцевий суд.

При цьому, роз`яснити, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Роз`яснити, що у відповідності до положень пункту 3 Розділу ХІІ «Прикінцеві положення» ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя: О.О.Желясков