У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючої - судді Шумило Н.Б.

за участю секретаря судового засідання Луцак В.Я.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог - Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визначення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Свида Олександр Георгійович, звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог - Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради, у якій просить визначити місце проживання малолітньої дочки, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з матір?ю ОСОБА_1 за адресою її проживання.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.02.2020 року прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у даній справі, призначено підготовче судове засідання, про що повідомлено учасників справи.

16.03.2021 року на електронну адресу суду поступило клопотання представника відповідача адвоката Шаранич С.С. про закриття провадження по справі з посиланням на вимоги п.п.2 ч.1 ст.255 ЦПК України, а саме в зв`язку з відсутністю предмета спору. Зазначає, що зверненню до суду з позовом про визначення місця проживання дитини має передувати спір між батьками дитини щодо місця її проживання. У даному випадку жодних претензій, суперечок, тобто спору між позивачем та відповідачем щодо місця проживання спільної дочки немає. Батько дитини не вимагає зміни місця її проживання. Крім того, у рішенні Ужгородського міськрайонного суду від 07.02.2019 року у справі №308/292/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів , зазначено, що на момент звернення до суду у позивача і відповідача відсутній спір щодо визначення місця проживання дитини ОСОБА_5 , так як відповідач погоджується, щоб його донька проживала разом з матір`ю. Спірних питань щодо визначення місця проживання дитини немає і по теперішній час, дитина продовжує проживати з матір`ю.

В підготовчому судовому засіданні відповідач та його представник підтримали подане клопотання про закриття провадження у справі, з мотивів викладених у такому. Просили клопотання задовольнити.

Позивач та її представник заперечили щодо клопотання, представник позивача зазначив, що наявний висновок про доцільність визначення місця проживання дитини з матір`ю, проте немає рішення суду, чи будь-якого іншого підписаного відповідачем документу про визначення місця проживання дитини. Позивач доповнила, що спір існує, у зв`язку з чим і подано даний позов.

Представник третьої особи в підготовче судове засідання не з`явився, хоча нележним чином повідомлявся про дату, час та місце судового засідання, подав клопотання про розгляд без їх участі.

Заслухавши думку учасників процесу, розглянувши подане клопотання, суд приходить до наступного висновку.

У ч.1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно положень статті 13 даного Кодексу, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 255 ЦПК України визначені підстави закриття провадження у справі, а саме п.2 у разі якщо відсутній предмет спору.

Проте поняття «юридичного спору» має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття «спір про право» (пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб.

Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання.

При цьому, посилання відповідача на те, що між ним та позивачкою відсутній спір щодо місця проживання доньки є необґрунтованим, оскільки суду не представлено доказів того, що батьки в добровільному порядку досягнули згоди щодо визначення місця проживання неповнолітньої дитини.

Відсутність заперечень з боку відповідача щодо проживання дитини разом із позивачем не дає підстав стверджувати про відсутність предмета спору у справі.

Так, у справі «Беллет проти Франції» («Bellet v. France»), Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Право на справедливий судовий розгляд також закріплено Міжнародним пактом про громадянські і політичні права та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод (частина 1 статті 6). Право на справедливий судовий розгляд охоплює і право кожного на доступ до правосуддя.

З огляду на викладене, враховуючи що позивач, наполягає на існуванні спору між сторонами, на даній стадії підготовчого провадження не можливо встановити всіх обставин справи, тому у задоволенні клопотання представника відповідача слід відмовити.

Також слід роз`яснити відповідачу його право на визнання позову на будь якій стадії цивільного процесу до виходу суду в нарадчу кімнату, а позивачу право відмовитись від позову також на будь якій стадії цивільного процесу, до виходу суду в нарадчу кімнату.

Керуючись ст. ст. 222, 255 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Шаранич Сергія Сергійовича про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог - Служба у справах дітей виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визначення місця проживання дитини, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.Б. Шумило