19 травня 2021 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Скрипки О.І.,
при секретарі Моторенко К.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційне бюро» Кудіна Олександра Миколайовича, Комунального підприємства «Реєстраційне бюро», третя особа: ОСОБА_2 про скасування запису про внесення змін до державного реєстру речових прав на нерухоме майно, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів про скасування запису про внесення змін до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Як зазначає позивач, спадщину було прийнято спадкоємцями у встановленому законом порядку. Під час оформлення спадщини була виявлена невідповідність фактичного розміру загальної площі нерухомого майна 109,9 кв.м. зареєстрованому розміру 78 кв.м. З метою усунення наведених розбіжностей він вирішив замовити новий технічний паспорт і внести зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно до отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, щоб зазначити у ньому дійсну загальну площу приміщення. Згідно довідки про технічні показники об`єкта нерухомого майна від 10.10.2019 року № 03, загальна площа збільшилась за рахунок уточнення лінійних розмірів та виправлення арифметичних помилок. 10.11.2019 року був виготовлений новий технічний паспорт. 11.10.2019 року він звернувся до КП «Реєстраційне бюро» м.Київ про внесення змін до реєстру речових прав на нежитлове приміщення в частині виправлення помилки щодо дійсного розміру загальної площі нежитлового приміщення, вважаючи, що спадкоємці набувають право власності на спадкове майно відразу після смерті спадкодавця. 11.10.2019 року державний реєстратор КП «Реєстраційне бюро» Кудін О.М. вніс зміни до реєстру речових прав на нежитлове приміщення, вказавши дійсний розмір цього приміщення. Проте, нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вказані зміни до реєстру були внесені з порушенням ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», тобто внесені зміни були здійснені після смерті власника і до отримання спадкоємцями свідоцтва про право на спадщину.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м.Києва від 26.06.2020 року цивільну справі за даним позовом передано до Деснянського районного суду м.Києва для розгляду за підсудністю.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 25.09.2020 року відкрито провадження у справі загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 03.03.2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.
В судове засідання позивач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Від позивача надійшла заява, в якій він просить розглядати справу в його відсутність, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач та представник відповідача КП «Реєстраційне бюро», будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, відзив на позовну заяву не надали. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача та представника відповідача в заочному порядку, проти чого не заперечував позивач у своїй заяві.
Третя особа ОСОБА_5 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Від третьої особи надійшла заява, в якій вона просить розглядати справу в її відсутність та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Враховуючи обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних доказів.
Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні.
Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .
11.10.2019 року державним реєстратором прав на нерухоме майно Кудіним О.М. КП «Реєстраційне бюро» було прийнято рішення про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, яким внесено зміни до розміру загальної площі вищевказаного нежитлового приміщення.
Позивач просить задовольнити його вимоги, вказуючи на порушення ряду норм чинного законодавства при прийнятті вказаного рішення.
Вирішуючи по суті позовні вимоги, суд враховує наступні вимоги діючого законодавства.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Згідно п.п.1, 2 ч.3 ст.10 вказаного ЗУ, державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема:
відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом;
відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав;
відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих/отриманих документах;
наявність обтяжень прав на нерухоме майно;
наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;
Також, державний реєстратор перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення.
Частинами 2, 5 ст.18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.
Державні реєстратори зобов`язані надавати до відома заявників інформацію про перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав.
У разі якщо державна реєстрація прав проводиться не у результаті вчинення нотаріальних дій або не на підставі документів, виданих (оформлених) органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, державний реєстратор обов`язково визначає обсяг цивільної дієздатності фізичних осіб і цивільної правоздатності та дієздатності юридичних осіб, перевіряє повноваження представника фізичної або юридичної особи щодо вчинення дій, направлених на набуття, зміну чи припинення речових прав, обтяжень таких прав.
Обсяг цивільної правоздатності та дієздатності визначається, а повноваження представника перевіряються щодо особи, якій належить нерухоме майно на певному речовому праві, та щодо особи, яка набуває певних речових прав.
Згідно п.п.2, 3 ч.1 ст.24 даного ЗУ, підставами для відмови в державній реєстрації прав є: заява про державну реєстрацію прав подана неналежною особою; подані документи не відповідають вимогам, встановленим цим Законом.
Відповідно до ч.2 ст.24 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», за наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав державний реєстратор приймає рішення про відмову в державній реєстрації прав.
Як вбачається з матеріалів реєстраційної справи, заяву про внесення змін до державного реєстру подано ОСОБА_1 , який після смерті ОСОБА_3 не мав повноважень на таке звернення. Відтак, державний реєстратор мав прийняти рішення про відмову у внесенні змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а тому його рішення від 19.10.2019 року підлягає скасуванню.
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 19, 81, 141, 158, 258-260, 263-265 ЦПК України, Конституцією України, ст. 16, 316, 321, 392 ЦК України, ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: