Ічнянський районний суд Чернігівської області
Провадження № 2/733/311/21
Єдиний унікальний №733/609/21
У Х В А Л А

04 червня 2021 року м.Ічня

Суддя Ічнянського районного суду Чернігівської області Фетісова Н.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ічнянської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

установив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Ічнянської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої позовні вимоги мотивує тим, що є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , проте, не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки пропустив шестимісячний строк для подачі відповідної заяви з поважних причин.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали, вважаю, що таку слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положення пункту 1 статті 6 Конвенції прозахист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Зокрема, порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов, зокрема ст. ст.175,177 ЦПК України.

Відповідно до п.5,8 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (ч.5 ст.177 ЦПК України).

Відповідно до ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4 ст.95 ЦПК України).

Зокрема, порядок засвідчення копій документів визначений п.п. 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно розпорядчої документації Вимоги до оформлювання документів (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року № 55. За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів "Згідно з оригіналом"; назви посади; особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища; дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Проте, позовна заява не містить копії письмових доказів, які були б завірені в установленому законом порядку. Надані суду копії документів, позивач не завірив.

Крім того, у відповідності до ч.1 ст.175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити в тому числі зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (п.4,5,6 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Як роз`яснено у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30 травня 2008 року, №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність … у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" та роз`яснень, що містяться в п.23 вищезгаданої постанови, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому чинним на момент такої нотаріальної дії законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та можливості подальшого оформлення своїх спадкових прав у порядку, передбаченому законом, вимоги про визнання права на спадщину в судовому порядку задоволенню не підлягають у зв`язку з відсутністю порушених прав спадкоємців, щодо захисту яких вони звернулися до суду.

Згідно ч.4 ст.49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов`язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Таким чином, зверненню до суду з указаним позовом мало б передувати вирішення питання про видачу ОСОБА_1 нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину чи то отримання відмови у вчиненні нотаріальної дії (постанови).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 січня 2019 року, справа №2-390/2006.

Проте, відомостей про вчинення таких дій позивачем суду не надано, відповідно, матеріали справи їх не містять.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175і177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.1,2ст.185 ЦПК України).

Суддя звертає увагу, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких обставин, оскільки, позивачем подано до суду позовну заяву про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, проте, надано докази на підтвердження заявлених вимог, які не завірені належним чином та в матеріалах справи відсутні докази щодо відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії (постанова), тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.175,177,185,293-294 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ічнянської міської ради Чернігівської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що якщо відповідно до ухвали у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст.ст.175і177 ЦПК України, заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В.Фетісова