Справа № 756/8848/21
Провадження № 2/756/4895/21
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

10 червня 2021 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

УСТАНОВИВ:

У червні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за зазначеним позовом приходжу до наступного висновку, що його слід залишити без руху з наступних підстав.

Так, відповідно до положень пункту 24 Постанови Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачем до позовної заяви додано рішення Оболонського районного суду м.Києва від 24.12.2020, відповідно до якого за заявою ОСОБА_1 встановлено факт смерті ОСОБА_2 , особи жіночої статті, уродженки с. Ярке Поле, Кіровського р-ну, АР Крим, громадянки України, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 та померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в смт. Кіровське, Кіровського р-ну, АР Крим, у віці 76 років. Зі змісту рішення убачається, що встановлення факту смерті ОСОБА_2 необхідно було заявниці ОСОБА_1 , зокрема, для прийняття спадщини.

Позивач у позові зазначає, що вона є спадкоємцем всього майна після смерті ОСОБА_2 , але не зазначає якого саме нерухомого майна, в тому числі відсутні відомості про місцезнаходження спадкової маси, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , окрім того, не вказує про інших спадкоємців, які прийняли або відмовились від спадщини.

Подання доказів наявності спадщини у вигляді нерухомого майна є обов`язком позивача, оскільки орган місцевого самоврядування може набути право власності на відумерле майно, яке знаходиться виключно в межах його територіальної юрисдикції.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Стаття 1221 ЦК України визначає, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Такий особливий випадок встановлено, зокрема, Законом України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України" та Законом України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" .

Відповідно до ст.11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Відповідно до ст. 9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Судом установлено, що предметом розгляду даної справи є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шрестхи Джульєтти Говіндівни. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шрестхи Джульєтти Говіндівни (місце знаходження: АДРЕСА_1 ) від 03.06.2021 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину.

Отже, місцем відкриття спадщини є офіс приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шрестхи Джульєтти Говіндівни (місце знаходження: АДРЕСА_1 ).

Одночасно слід зазначити, що відповідно до ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України, позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Відповідно до ч. 1 ст. 190 ЦК України, майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Вимоги щодо виключної підсудності унеможливлюють застосування інших правил територіальної підсудності, крім тих, які встановлені процесуальним законом для відповідної категорія справ.

З урахуванням викладеного на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна (лист Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.07.2012 № 6-47/0/9-12).

Крім того, пункт 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №3 від 01.03.2014 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз`яснює, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у постанові Великої палати від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18.

Відтак, оскільки заявлений позов стосується питання визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, до складу якої увійшло нерухоме майно, то цей позов повинен розглядатися за правилами виключної підсудності, встановленими ст. 30 ЦПК України.

При цьому, як зазначалося вище, позивачем в поданому до суду позові не зазначено склад спадщини (перелік усього спадкового майна, адресу його місцезнаходження). До того, відсутні висновки про вартість нерухомого майна, станом на 2021 рік, яке входить до спадкової маси.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивачем не зазначено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

З огляду на зазначене, позивачу необхідно надати позовну заяву, в якій уточнити вказати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; обґрунтувати подання вказаного позову саме до Оболонського районного суду м.Києва; надати адресу місцезнаходження спадкової маси (земельних ділянок, будинку, тощо), що відкрилася після смерті ОСОБА_2 ; надати висновки про вартість нерухомого майна, станом на 2021 рік, яке входить до спадкової маси; надати інформацію про інших спадкоємців які прийняли або відмовились від спадщини. Після виправлених недоліків надати відповідну позовну заяву до суду з додатками та їх копії у відповідності до кількості учасників процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2-3 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків заяви протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу разом з усіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач