Справа № 645/934/21
Провадження № 2/645/1113/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Федорової О.В.

за участю секретаря судового засідання Синьогуб А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, та заяву ОСОБА_2 і ОСОБА_3 про затвердження мирової угоди від 24 травня 2021 року по цивільній справі за позовом:

ОСОБА_2

до ОСОБА_3

про визнання права спільної часткової власності в порядку поділу майна подружжя,-

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 , в якій просила суд в порядку спільного сумісного майна подружжя визнати нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,65 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , загальною частковою власністю кожного з подружжя, у відношенні 1/2 частина ОСОБА_2 та 1/2 частина ОСОБА_3 , без його реального поділу і залишити майно у їх спільній частковій власності.

25.05.2021 року через канцелярію суду надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності, в якій ОСОБА_1 просить суд залучити ОСОБА_1 до участі у справі в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору; відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі; задовольнити позовні вимоги спору ОСОБА_1 та визнати за ним право власності на нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,65 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01), набуте ним на підставі правочину, укладеного за результатами електронних торгів, проведених Державним підприємством «СЕТАМ» та оформлених протоколом № 533049 від 08.04.2021 року в межах зведеного виконавчого провадження № 62932161.

Позивачка в судовому засіданні заперечувала проти прийняття позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 , посилаючись на те, що їй взагалі невідомі ані вказана особа, ані обставини проведення електронних торгів щодо належної їй та відповідачеві нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином.

Суд, вивчивши заяву ОСОБА_1 про залучення його в якості третьої особи з самостійними вимогами на предмет спору, позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, матеріали справи, заслухавши думку позивача, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

Положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Порядок прийняття зустрічного позову визначений ст. 193 ЦПК України, де передбачено, що підставами прийняття зустрічного позову до спільного розгляду є взаємопов`язаність, доцільність розгляду в одному провадженні, а також, можливість виключення повністю або частково задоволення первісного позову, у разі задоволення зустрічного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Виходячи з предмету позову за первісним позовом та позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, суд приходить до висновку, що ці позови є різними за своєї правової природою, обраним способом захисту, заявлені вимоги не є однорідними, як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування.

Згідно з ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З урахуванням викладеного та зважаючи на те, що вирішення питання про прийняття до провадження самостійного позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, є правом суду, суд приходить до висновку про відсутність підстав для прийняття позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності для спільного їх розгляду з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права спільної часткової власності в порядку поділу майна подружжя, що не обмежує прав ОСОБА_1 звернутись до суду з окремим позовом в загальному порядку.

Крім того, 24.05.2021 року від позивача та відповідача надійшла до суду Заява про затвердження мирової угоди від 24.05.2021 року, в якій сторони дійшли згоди про наступне:

1.Мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок та стосується прав та обов`язків сторін стосовно спільного майна подружжя: нежитлової будівлі літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_3 на підставі Договору купівлі-продажу нежитлової будівлі від 24 травня 2016 року, укладеним між ОСОБА_3 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Рост», посвідчений Гавриловою С.А., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, зареєстрованому в реєстрі за № 640.

2. Сторони визнають нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 спільним майном подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у відношенні 1/2 частина ОСОБА_2 , іпн НОМЕР_1 , зареєстрована АДРЕСА_2 та 1/2 частина ОСОБА_3 , іпн. НОМЕР_2 , зареєстрований, АДРЕСА_2 .

2.1. ОСОБА_3 , діючи свідомо, добровільно, за взаємною згодою та попередньою домовленістю, розуміючи значення своїх дій та їх наслідків, з метою забезпечення інтересів неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , її матеріальної стану, достатньою для забезпечення гармонійного розвитку дитини, передає ОСОБА_2 1/2 частину нежитлової будівлі літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

2.2. ОСОБА_2 відмовляється від аліментів на користь неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

2.3. ОСОБА_2 зобов`язується сплатити ОСОБА_3 до 01 травня 2025 року 200000,00 (двісті тисяч) грн.

3. Враховуючи викладені вище умови, Позивач та Відповідач, які діють свідомо, добровільно, за взаємною згодою та попередньою домовленістю, розуміючи значення своїх дій та їх наслідків, домовились, що з моменту визнання та затвердження Мирової угоди судом із закриттям провадження у справі № 645/934/21 нежитлова будівля літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , переходить у власність ОСОБА_2 , іпн НОМЕР_1 , зареєстрована АДРЕСА_2 , без обмеження права вільно володіти, користуватись та розпоряджатися, відповідно чинного законодавства.

4. Позивач, ОСОБА_2 , на підставі Ухвали суду про затвердження Мирової угоди, набуває право здійснити реєстрацію за собою в цілому права власності на нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в органах реєстраційної служби.

4.1. Позивач, ОСОБА_2 , зобов`язана звернутись до Харківської міської ради з питання оформлення у встановленому порядку користування.

5. Відповідач, ОСОБА_3 зобов`язується не чинити перешкоди в реєстрації за ОСОБА_2 в цілому права власності на нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та надати оригінали необхідних документів.

6. Відповідач, ОСОБА_3 , розуміючи значення своїх дій та їх наслідків, засвідчує, що з моменту визнання та затвердження Мирової угоди судом із закриттям провадження у справі № 645/934/21 втрачає будь-які майнові права на нежитлову будівлю літ. «В-1», загальною площею 655,5 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка в судовому засіданні підтримала заяву про затвердження мирової угоди від 24.05.2021 року та просила суд її задовольнити. Вважала можливим розглянути питання щодо вирішення вказаної заяви без участі відповідача, посилаючись на те, що останній обізнаний про дату судового засідання, добровільно уклав з позивачем мирову угоду, у зв`язку з чим з`являтися в судове засідання не має наміру.

Відповідач, в свою чергу, жодних заяв та клопотань про розгляд справи за його відсутності, в тому числі про розгляд питання про затвердження мирової угоди, укладеної між сторонами, не надав.

Суд, вивчивши заяву позивача та відповідача про затвердження мирової угоди, матеріали справи, заслухавши думку позивача, вважає необхідним зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь - якій стадії судового процесу.

Вирішуючи питання щодо затвердження мирової угоди, суд враховує, що одним із способів врегулювання спору між сторонами судової справи є укладення мирової угоди.

Мирова угода - це угода сторін, в якій вони викладають прийнятний для них варіант вирішення судової справи, розподіляють спірні права та обов`язки, або відмовляються від таких шляхом досягнення компромісу. Наслідком затвердження мирової угоди судом є припинення провадження по справі, а також встановлення, припинення чи зміна прав та обов`язків для сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на основі взаємних поступок і може стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Вирішуючи питання щодо затвердження мирової угоди, суд має з`ясувати чи не суперечать умови мирової угоди вимогам закону.

Так, зі змісту поданої мирової угоди вбачається, що її умови суперечать вимогам чинного законодавства, стосуються не тільки позивача ОСОБА_2 та відповідача ОСОБА_3 , а й інших осіб.

Так, зокрема, суд бере до уваги, що нежитлова будівля літ. «В-1», загальною площею 655,65 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 що є предметом спору в цій справі, була набута ОСОБА_1 на підставі правочину, укладеного за результатами електронних торгів, проведених Державним підприємством «СЕТАМ» та оформлених протоколом № 533049 від 08.04.2021 року в межах зведеного виконавчого провадження № 62932161.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в разі затвердження мирової угоди, укладеної між сторонами, можуть бути порушені права та законні інтереси третіх осіб.

Суд не затверджує мирову угоду, якщо вона не відповідає закону, або за своїм змістом вона є такою, що не може бути виконана у відповідності з її умовами, або якщо така угода остаточно не вирішує спору чи може призвести до виникнення нового спору.

За положеннями ч. 5 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: 1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, або є не виконуваними; 2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне у задоволенні вищевказаної заяви щодо затвердження мирової угоди відмовити.

Керуючись ст.ст. 52, 193-194, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності - повернути заявнику.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він не позбавлений права звернутися з вказаним позовом в загальному порядку.

У задоволенні заяви ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про затвердження мирової угоди від 24 травня 2021 року у справі - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua

Повний текст ухвали складено 26.05.2021 року.

Суддя О.В. Федорова