Ухвала

Іменем України

24 травня 2021 року

м. Київ

справа № 759/17115/19

провадження № 61-7972ск21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 березня 2021 року у складі судді: Крижанівської Г. В., у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до товариства з обмеженою відповідальністю «Армтек» про визнання недійсними видаткових касових ордерів,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23 вересня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 , як законного представника в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до товариства з обмеженою відповідальністю «Армтек» (далі - ТОВ «Армтек») про визнання недійсними видаткових касових ордерів.

Не погоджуючись з указаною ухвалою суду першої інстанції, 11 березня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Оскарженою ухвалою Київського апеляційного суду від 26 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23 вересня 2019 року про відкриття провадження у справі повернуто.

Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що 08 лютого 2020 року набув чинності Закон України № 460-IX від 15 січня 2020 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», яким виключено пункт 8 частини першої статті 353 ЦПК України, яким було передбачено можливість оскарження окремо від рішення суду ухвали щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Тому на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга підлягає поверненню.

11 травня 2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 березня 2021 року, у якій, посилаючись порушенням судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції і передати справу на новий розгляд до апеляційного суду.

У клопотанні про поновлення строку, яке міститься у касаційній скарзі, ОСОБА_1 на підставі частини другої статті 390 ЦПК України, просить поновити строк на касаційне оскарження, мотивуючи тим, що 23 квітня засобами поштового зв`язку ним було отримано оскаржену ухвалу. На підтвердження указаних обставин суду надано копію конверту, адресованого Київським апеляційним судом ОСОБА_1 із номером рекомендованого повідомлення № 093 та витяг із сайту ПАТ «Укрпошта» з інформацією про вручення указаного поштового відправлення 23 квітня 2021 року.

Європейський суд з прав людини вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У частині другій статті 390 ЦПК України передбачено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин. Тому суд, на підставі статті 390 ЦПК України, поновлює його.

Касаційна скарга мотивована тим, що пунктом 8 частини першої статті 353 ЦПК України у редакції, чинній на час постановлення ухвали суду першої інстанції про відкриття провадження у справі встановлено, що окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Також, в самій ухвалі указано про її оскарження в частині недотримання правил підсудності шляхом подання апеляційної скарги. Згідно статті 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі. Апеляційним судом не у повному обсязі досліджено матеріали, порушено статті 3, 353, 367, 374, 376 ЦПК України, чим істотно порушено права ОСОБА_1 на судовий захист відповідно до норм чинного законодавства.

У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.

Перелік ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскарженні в апеляційному порядку окремо від рішення суду визначено у частині першій статті 353 ЦПК України.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», яким виключено пункт 8 частини першої статті 353 ЦПК України, яким було передбачено право на апеляційне оскарження ухвали суду про відкриття провадження у справі з порушення правил підсудності.

11 березня 2021 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на ухвалу Святошинського районного суду м. Києва від 23 вересня 2019 року про відкриття провадження у справі.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду від 12 вересня 2018 року у справі № 752/1016/17 (провадження № 61-19138сво18) зроблено висновок, що «право на апеляційне оскарження учасники справи можуть реалізувати у порядку, визначеному процесуальним законом, не зловживаючи їхніми процесуальними правами у спосіб подання апеляційної скарги на ухвалу, що не може бути оскаржена до ухвалення рішення по суті спору й окремо від такого рішення».

У частині першій статті 353 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання апеляційної скарги) ухвала щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності відсутня у переліку ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 лютого 2021 року у справі № 753/7178/19 (провадження № 61-14138св20) вказано, що «08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ». Цим законом було виключено пункт 8 частини першої статті 353 ЦПК України, яким було передбачено право на апеляційне оскарження ухвали суду про відкриття провадження у справі з порушення правил підсудності. 20 серпня 2020 року ОСОБА_4 подала апеляційну скаргу на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 27 травня 2019 року, вважаючи, що вказане судове рішення було ухвалено з порушенням правил підсудності. Згідно з частиною першою статті 353 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання апеляційної скарги) ухвали щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності немає у переліку ухвал суду першої інстанції, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Апеляційний суд, встановивши, що ОСОБА_4 20 серпня 2020 року, тобто після внесення змін до ЦПК України, подала апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції, яка відсутня у переліку ухвал суду першої інстанції, що можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду, передбачених у частині першій статті 353 ЦПК України, дійшов правильного висновку про те, що апеляційна скарга підлягає поверненню».

Згідно із пунктом 4 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції, зокрема, якщо скаргу подано на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Встановивши, що ухвала Святошинського районного суду м. Києва від 23 вересня 2019 року про відкриття провадження у справі не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд апеляційної інстанції обґрунтовано повернув апеляційну скаргу.

Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду, як касаційного суду, процедура, яка застосовується у Верховному Суді може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).

Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженої ухвали апеляційного суду свідчить, що правильне застосовування судом норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись статтями 260, 389, 390, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження ухвалу Київського апеляційного суду від 26 березня 2021 року.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 березня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_2 , яка діє в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , до товариства з обмеженою відповідальністю «Армтек» про визнання недійсними видаткових касових ордерів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: В. І. Крат

Н. О. Антоненко

М. М. Русинчук