ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/818/492/21 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Справи у спорах, що виникають з житлових відносин про стягнення плати за користування житлом
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2021 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.,

суддів колегії Бурлака І.В., Котелевець А.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2020 року, ухвалене у складі судді Довготько Т.М., по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань по акту про порушення ПРРЕЕ,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2019 року позивач АТ «Харківобленерго» звернувся до Московського районного суду м. Харкова із вищевказаною позовною заявою, в якій просив стягнути з відповідача на його користь суму нарахувань за актом про порушення ПРРЕЕ у розмірі 23770,15 грн та судовий збір.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_1 , та користується електричною енергією за особовим рахунком № НОМЕР_1 . До 31.12.2018 відповідач отримувала пільгу та субсидію з оплати спожитої електроенергії. 26.02.2019 при огляді електроустановки квартири по АДРЕСА_1 , в якій мешкає відповідач, представниками АТ «Харківобленерго» виявлено факт: «Застосування штучного нуля, яке призвело до безоблікового споживання електричної енергії». Виявлене порушення було зафіксовано в акті №222106. Акт складений у присутності відповідача та двох свідків, підписано представниками АТ «Харківобленерго». Від підпису в акті та від пропозиції внести свої зауваження ОСОБА_1 відмовилась. Відповідно до Правил було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол №03-2019 від 29.03.2019. Нарахування за актом №222106 від 26.02.2019 за період 26.02.2018 по 26.02.2019 склали 23770,15 грн. На даний час відповідачем нарахування за актом порушення не сплачені.

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2020 року задоволено позов АТ «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення суми нарахувань по акту про порушення ПРРЕЕ.

Стягнуто з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суму нарахувань за Актом про порушення ПРРЕЕ в розмірі 23770 грн 15коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову з огляду на те, що воно ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, з посиланням у мотивувальній частині рішення тільки на пункти «Правил роздрібного ринку електричної енергії», ЗУ «Про ринок електричної енергії» та «Методику розрахунку вартості не облікованої електричної енергії», сфальшовані фрагменти «безучетного провода» та кольоровий фотознімок з фрагментами синього та коричневого дроту.

В обґрунтування скарги зазначила, що під час судового розгляду у суді першої інстанції представник позивача не надала докази підписання Акту про порушення додатковими свідками (працівниками «Харківгорліфт»), не надала відеозйомку відмови споживача підписувати акт про порушення, а суд у своєму рішенні помилково дійшов до висновку про допустимість Акту про порушення №222106 як доказу.

Вказала, що Акт про порушення містить у собі наступні розбіжності, які також підтверджують його недопустимість як доказу:

- п. 1 у графі «покази», показники приладу обліку вказано 46439,1, в той час як на самому приладі обліку зафіксовано 46438,9 кіловат;

- п. 5 передбачає перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до дроту підключеного поза приладом обліку, проте ОСОБА_2 знаючи що дріт проведений до ванної кімнати тільки для бойлера, зробив запис у цій графі що «струмоприймачів у квартирі не встановлено, технічну документацію не них не надано» і розрахунок було зроблено відповідно до умов договору, який ОСОБА_3 не укладався і не підписувався. Тобто, в порушення ч. З, п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії. ОСОБА_4 в акті про порушення не склав схему підключення електроустановки та її графічне зображення, не запросив на неї паспорт для встановлення «номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення».

Послалась на те, що комісія підійшла формально до розгляду справи і фактично з самого початку була вже заангажована, адже третім членом комісії являється ОСОБА_4 , який 26.02.2019 складав акт про виявлене порушення. Крім того в протоколі № 03-2019 від 29.03.2019 засідання комісії з розгляду актів порушення ПРРЕЕ, зазначено, що комісія розглянула акт про порушення складений за адресою: АДРЕСА_1 , в той час коли акт про порушення ОСОБА_3 було складено за адресою: АДРЕСА_1 . Розбіжність в адресі встановленого правопорушення не надає можливості стверджувати, належність протоколу комісії №03-2019 від 29.03.2019 як доказу в розглянутій цивільній справі.

Зауважила, що під час судового розгляду у суді першої інстанції було оглянуто речовий доказ, а саме два дроти синього та коричневого кольору. Для більш зрозумілішого сприйняття правопорушення представником позивача було додано як доказ кольорову фотографію приладу обліку, на якій відображено, що синій дріт підключено до нуля, а в подальшому його з`єднано з білим дротом, до якого підключено бойлер для нагрівання води. Не зафіксовано з`єднання синього дроту із білим. Електропостачання надавалося білим проводом, а як вбачається із п. 6 акту про порушення: схема обліку електричної енергії відновлена, тому не зрозуміло, як було підключено електропостачання до бойлера (дріт не резина і не розтягується), в той час як в якості доказу були надані суду різнокольорові фрагменти дроту довжиною 7-10 сантиметрів, які були вилучені із електрощитової, про що ОСОБА_3 відомо не було і підпису на пакеті вилучення доказів вона не ставила.

АТ «Харківобленерго» суду було надано відзив не апеляційну скаргу, в якому позивач просить останню залишити без задоволення, а оскаржене рішення без змін.

Товариством вказано, що порушення було виявлено за допомогою додаткових технічних засобів. При звичайній схемі підключення електролічильника № 0738004 фаза повинна заходити в першу клему, виходити з другої. Струм тече з першої в другу клему через індукційну котушку та йде в квартиру. У випадку зафіксованому в акті про порушення № 222106 підключення електролічильника було змінено. Фаза заходила в третю клему, а виходила з четвертої (перефазування, заземлення нульового дроту поза приладом обліку). Нуль входив в першу клему, а виходив з другої. Електролічильник № 0738004 струм рахував тільки по нулю. Отже, додатковий нуль кинутий не через лічильник, а на щитову через заземлення (синій дріт) призвів до безоблікового споживання електричної енергії). Струм по мінусу йшов по синьому дроту не через лічильник (не через котушку лічильника), а поза приладом обліку та вся електрична енергія яка використовувалась через синій дріт не враховувалася приладом обліку № 0738004.

Зазначено, що неправильним є твердження відповідача, про те, що синій дріт з`єднаний з білим. Синій дріт з білим не з`єднується. Додаткова безоблікова проводка виконана кабелем ПВС білого кольору який заходив в квартиру 84 (п. 10 акту заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку у побутовому секторі), яка призвела до безоблікового споживання електричної енергії. Проводка виконана кабелем з подвійною ізоляцією. В середині цієї ізоляції (кабеля) присутній і нульовий дріт синього кольору і фазний дріт коричневого кольору. В разі включення навантаження через цей кабель диск приладу обліку не обертався електрична енергія споживалася, приладом обліку № 0738004 не враховувалася.

Послались на те, що за фактом виявленого порушення представниками АТ «Харківобленего» був складений акт про порушення Правил № 222106 від 26.02.2019, де зафіксовані вищезазначені порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки (с. 1 Акту про порушення № 222106). Відповідно до акту, складеного представниками позивача за фактом виявленого порушення, всі необхідні параметри контуру живлення, зокрема й струм, що може протікати через нього, встановлено за допомогою засобів вимірювальної техніки. Отже, помилково відповідач посилається на те, що для складання схеми підключення електроустановки та її графічного зображення представники АТ «Харківобленерго» зобов`язані були запросити паспорт для встановлення номінальної сили струму опрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення для виявлення та зображення.

Зауважили, що в акті № 222106 було зроблено запис про відмову ОСОБА_1 від підпису в акті, у зв`язку з чим, акт було підписано трьома представниками АТ «Харківобленерго» та двома свідками, а саме працівниками КСП «Харківгорліфт», які пред`явили службові посвідчення. Свідкам представниками АТ «Харківобленерго» було продемонстровано у чому конкретно полягає порушення. Отже, посилання відповідача про те, що працівники КСП «Харківгорліфт» не були свідками виявленого безоблікового споживання електричної енергії за адресою відповідача, також є безпідставними та не відповідають дійсності.

Вказано, що твердження відповідача про те, що ОСОБА_4 є уповноваженим представником оператора системи та має право бути членом комісії з розгляду актів про порушення.

Зазначено, що заперечень відповідача в частині помилкового зазначення в протоколі №03-2019 від 29.03.2019 р. адреси відповідача, а саме АДРЕСА_1 , замість АДРЕСА_1 , є суто технічною помилкою, оскільки не змінюють обсягу вартості недоврахованої електроенергії за її адресою. А для донарахування споживачу вартості електроенергії недовраховано внаслідок порушення ним Правил, визначальним є саме факт порушення Правил, який може доводитись, в тому числі, але не виключно, АКТом та Протоколом. Такої самої думки дійшов й Вищій господарський суд України у справах № 922/2097/13, № 5023/6850/11 та № 922/6161/15. Вказівка в протоколі на номер та дату складання акту про порушення, прізвище відповідача, серія її паспорту, вірно вказаний номер квартири та будинку також свідчать про те, що невірно зазначена вулиця, є суто технічною помилкою.

Заважили, що у зв`язку з пошкодженням жорсткого диску, АТ Харківобленерго не мало можливості надати відеофіксацію в судове засідання. Але ж ця обставина є непередбаченою, не спростовує той факт, що порушення існувало та не змінюють обсягу вартості недоврахованої електроенергії за її адресою До суду було надано Акт про порушення № 222106, протокол засідання комісії, фотофіксацію порушення, фрагмент безоблікового проводу, акт заміни та технічної перевірки, свідчення в судовому засіданні представників АТ «Харківобленерго», які складали акт про порушення, довідку абоненту з історією ПУ де відображено, що об`єм використаної електричної енергії після складання акту та усунення порушення збільшився у 7-10 разів, підписи в акті про порушення незалежних свідків та інші надані суду докази свідчать про те, що порушення яке зафіксоване в акті № 222106 за адресою відповідача існувало. Відповідач помилково посилається на ч. 9 п. 8.2.5 Правил зі змінами від 18.07.2019, які на момент виявлення порушення ще не набрали чинності. Відповідно до ч. 5 п. 8.2.5 Правил, які діяли на момент складання акту № 222106, у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умов посвідчення їх осіб. Тобто про відеофіксацію порушення, в чинних на той момент Правилах, вказано не було.

Вказано, що фотознімок лічильника був зроблений працівниками АТ «Харківобленерго» відразу після прибуття до адреси відповідача та виявлення порушення. Після виявлення порушення, роз`яснення відповідачу та свідкам у чому конкретно полягає порушення Правил, при складанні акту про порушення були зафіксовано відповідні покази приладу обліку, які збільшились за час тривалого перебування за адресою відповідача працівників АТ «Харківобленерго» на 0,2 кВт.

Зауважено, що в судовому засіданні представник відповідача неодноразово наголошував, що ОСОБА_1 , не заперечує проти того, що зафіксоване в акті порушення дійсно існувало, що об`єм використаної електричної енергії значно збільшився після усунення порушення.

Зазначено, що доказів, які б спростовували нараховану суму заборгованості або обов`язку щодо її погашення, відповідачем не надані.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, лише якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Відповідно до ст. 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції розглянув справу за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими для апеляційного провадження, які передбачені у ч. 1 ст. 369 ЦПК України, з огляду на зміст позову та його ціну, без повідомленням учасників справи.

Згідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до вказаних норм ЦПК України, вислухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Підстави для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін визначені у ст. 375 ЦПК України, за якою суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Вказаним вимогам рішення суду відповідає.

Задовольняючи вимоги позову, суд першої інстанції свої висновки мотивував тим, що як вбачається з матеріалів справи 29.03.2019 відбулося засідання комісії, з розгляду акту про порушення № 222106 від 26.02.2019, на якому був присутній споживач ОСОБА_1 .

Рішення комісії оформлено протоколом № 03-2019 від 29.03.2019. Разом з протоколом споживачу ОСОБА_1 вручено особисто розрахунок розміру відшкодування вартості необлікованої електроенергії.

Актом про порушення від 26.02.2019 зафіксовано порушення, яке полягало у діях споживача, а саме використання споживачем «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідачем під час розгляду справи не доведено шляхом надання відповідних доказів обставин недотримання позивачем вимог ПРРЕЕ під час проведення перевірки та складання акта, а також не спростовано факту використання споживачем «штучного нуля», який дає можливість споживати необліковану електричну енергію.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що відповідач вчинив дії, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, у зв`язку з чим позивач обґрунтовано склав акт про порушення та нарахував до сплати 23770,15 грн на підставі п. 3 пп.г) Методики, а тому позов підлягає задоволенню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками районного суду.

Судом першої інстанції встановлено, що Акціонерна компанія «Харківобленерго» надає послуги з постачання і розподілу електричної енергії.

Відповідач є споживачем вказаних послуг за адресою: АДРЕСА_1 , за особовим рахунком № НОМЕР_1 .

Згідно з довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб від 26.06.2019 відповідач ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 15).

При огляді електроустановки квартири по АДРЕСА_1 , в якій мешкає відповідач, 26.02.2019 представниками АТ «Харківобленерго» виявлено застосування штучного нуля, яке призвело до безоблікового споживання електричної енергії. Огляд електроустановки проводився у присутності ОСОБА_1 .

Виявлене порушення згідно з п.п. 8.2.4, 8.2.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» було зафіксовано в акті № 222106 від 26.02.2019 (а. с. 5-6).

Акт про порушення № 222106 підписаний трьома представниками АТ «Харківобленерго», споживач ОСОБА_1 відмовилась від підпису в акті, в присутності свідків.

29 березня 2019 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № 222106 від 26.02 2019, на якому був присутній споживач ОСОБА_1 . Комісією прийнято рішення, оформлене протоколом № 03-2019.

Згідно з наданим позивачем Розрахунком обсягу та вартості електроенергії необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, складеного по Акту про порушення № 222106 від 26.02.2019, вбачається, що вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, здійснено за 365 діб, що передували виявленню порушення. Розрахункова потужність 4,55 кВт/год. Час використання 8 год. За вказаний період нараховано 13286 кВт/год на суму 23770,15 гривень.

Копію протокола, та розрахунку ОСОБА_1 отримала, що підтверджується її підписами у протоколі та розрахунку.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показав, що він знаходився разом із ОСОБА_4 та ОСОБА_6 на плановій заміні електролічильника за адресою: АДРЕСА_1 та ними було виявлено неправильну схему підключення електролічильника, що призвело до безоблікового споживання електричної енергії. Щитова була закрита на замок. У присутності ОСОБА_1 вони відкрили щитову та побачили, що була безоблікова проводка. Це могло статися через те, що коли ОСОБА_1 було замінено автомати, то було неправильно підключено лічильник. Вони повідомили ОСОБА_1 про порушення та склали акт. Після цього замінили лічильник та опломбували його.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні показав, що за адресою: АДРЕСА_2 проводилась планова заміна лічильників. Йому від ОСОБА_5 та ОСОБА_6 надійшов дзвінок, про те, що у квартирі АДРЕСА_3 виявлено порушення правил регулювання роздрібного ринку електричної енергії. Він прибув до вказаної адреси та побачив, неправильну схему підключення електролічильника, було складено акт порушення. Споживач не приймала участь під час складання акту, та відмовлялася від підпису в акті.

Нормами ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За правилом ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Приписами ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

У відповідністю зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) ст. 610 ЦК України.

Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року (далі Правила) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі Методика).

Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу.

Відповідно до частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.

Згідно зі статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку тощо.

Частиною 3 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі ПРРЕЕ) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення).

Відповідно до підпунктів 14, 50 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ постачання електричної енергії продаж електричної енергії споживачу відповідно до умов договору. Договір про постачання електричної енергії споживачу домовленість двох сторін (електропостачальник і споживач), що є документом певної форми, яка передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником за вільними цінами.

Згідно з підпунктом 34 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ необлікована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

У підпункті 64 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Згідно з підпунктом 3 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до абз. 1 п. 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача тощо.

Відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та /або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії затвердженої Регулятором та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач, тощо) за умови посвідчення цих осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

Зазначена норма обґрунтовано була застосована судом в редакції, чинній станом на час складення 26.02.2019 Акту про порушення, а не в редакції ПРРЕЕ від 27.07.2019, на яку посилається в апеляційній скарзі відповідач, оскільки на момент виникнення спірних правовідносин вона не діяла.

За таких обставин не має правового значення відсутність відео зйомки відмови споживача від підпису акту про порушення, оскільки так обставина не тягла за собою недійсність складеного акту.

Відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором та розрахункові документи для оплати не облікованої енергії та/або збитків.

На день виявлення порушення та складання акту діяла Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затверджена Постановою Національної Комісії Регулювання Електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, яка втратила чинність 27 липня 2019 року на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1525 від 18 липня 2019.

Відповідно до розділу 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН підп. 2 п.3.1, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил користування електричною енергією для населення та в разі виявлення таких порушень, зокрема, використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, зокрема, у разі використання споживачем «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії.

Відмінність показань лічильника на фото та у акті не свідчить про невірність розрахунків позивача, оскільки він виконаний без прив`язки до конкретних показань лічильника.

Відповідачем всупереч її процесуального обов`язку, передбаченого ст.ст. 12, 81 ЦПК України, суду не було надано власного розрахунку за спожиту електроенергію, а також не було надано доказів у розумінні ст.ст. 77-80 ЦПК України, що розрахунок позивача виконано із порушенням вимог закону.

Відповідач при наявності процесуальної можливості не заявляла клопотання про призначення судової експертизи з метою спростування використаної позивачем розрахункова потужності 4,55 кВт/год.

Суд враховує, що відповідач не заперечувала факту порушення, а також того, що після усунення останнього у неї збільшилась витрата електричної енергії.

У встановленому законом порядку ОСОБА_1 рішення комісії, оформлене протоколом № 03-2019 від 29.03.2019, не оскаржила та всупереч свого процесуального обов`язку, передбаченому ст.ст. 12, 81 ЦПК України, наявних у справі доказів не спростувала та доводів скарги належними і допустимими доказами не підтвердила, та не спростувала висновків районного суду стосовно наявності підстав для відшкодування завданої шкоди.

З огляду на те, що при ухваленні рішення районним судом було додержано норм матеріального і процесуального права, доводи скарги не знайшли свого підтвердження, колегія суддів на підставі ст. 375 ЦПК України залишає скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 10 серпня 2020 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду лише у випадках, передбачених п. 2 ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст судового рішення складено 16 червня 2021 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді колегії І.В. Бурлака.

А.В. Котелевець.