УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

26.05.2021 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

головуючої судді Войцеховської Я.В.

за участю секретаря судового засідання Кобець А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання позивача про призначення судової психологічної експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться зазначена вище справа. Звертаючись до суду з зазначеним позовом позивач просить суд визнати недостовірною , такою, що порушує її права інформацію, оприлюднену у дописі ОСОБА_2 на його особистій сторінці у соціальній мережі «Фейсбук» від 14.07.2020р; зобов`язати відповідача спростувати недостовірну інформацію, стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 100 000 грн.

Ухвалою суду від 13.10.2021 року відкрито провадження по справі та визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження

Ухвалою суду 01.12.2021 року закрити підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті.

26.05.2021р. на адресу суду від позивача надійшло клопотання про призначення у справі психологічної експертизи із використанням комп`ютерного поліграфа з метою встановлення відмови відповідача від визнаної ним раніше обставини щодо наявності сторінок у соціальній мережі. Просила поновити строк для подання доказів до отримання висновку експертизи.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі.

Дослідивши клопотання про призначення експертизи, подане після закриття підготовчого судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Процесуальними джерелами доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їх представників, показання свідків, письмові докази, речові докази, зокрема звуко- і відеозаписи, висновки експертів.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

За визначенням поліграф (детектор брехні) є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Положеннями чинного цивільно-процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Аналіз чинного законодавства дозволяє суду констатувати, що законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі (Інструкція щодо застосування комп`ютерних поліграфів у роботі з персоналом органів внутрішніх справ України, затверджена Наказом МВС України від 28.07.2004 № 842, Порядок проведення психофізіологічного дослідження із застосуванням поліграфа у Державному бюро розслідувань, затверджений постановою КМУ від 11.05.2017 № 449, Положення про психологічне забезпечення в Національній гвардії України, затверджене Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 8.12.2016 № 1285 тощо).

З огляду на викладене, зважаючи на те, що висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа, не відноситься до висновків експерта чи документів в розумінні глави 5 ЦПК України «Докази і доказування», а також беручи до уваги відсутність нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей цивільного провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа, випадків, в яких це заборонено, кола осіб, які не можуть бути піддані такій перевірці, часових рамок, протягом яких особа може бути піддана такої перевірки, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача.

Результати перевірок на поліграфі мають в процесі доказування орієнтовне, а не доказове значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Крім того, суд наголошує , що згідно з положеннями ст.83 ЦПК України якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.4). У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів (ч.5) Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч.8).

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Згідно з ч.1, п.8 ч.2 ст.197 ЦПК України підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи. У підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Таким чином, цивільним процесуальним законом встановлене правило про те, що усі докази, необхідні для правильного вирішення спору, у тому числі і висновки експертів, мають бути подані сторонами та/або витребувані судом у межах процедури підготовчого судового засідання.

В межах підготовчого судового засідання клопотань про призначення судової експертизи позивач не заявляла.

Ухвалою суду від 01.12.2021 року закрито підготовче провадження по зазначеній справі та призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.

Нормами глави 6 Розділу І ЦПК України не передбачена можливість призначення по справі судової експертизи.

Таким чином, клопотання позивача не підлягає задоволенню, оскільки заявлено під час розгляду справи по суті, без зазначення поважних причин, що унеможливлювали подачу зазначеного клопотання в межах підготовчого засідання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 76, 77, 258-260, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача про призначення у справі судової психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В.Войцеховська