Справа № 185/815/21
Провадження № 2/185/1488/21
У Х В А Л А

25 травня 2021 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря судового засідання Ольхової К.А., за участю представників позивача ОСОБА_1 , Толстих А.Б., представників відповідача Марченко А.О., Скиба С.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в підготовчому судовому засіданні у порядку загального позовного провадження клопотання про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі ЄУ № 185/815/21 за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказана вище цивільна справа.

Представники відповідача просили призначити у справі судово-психологічну експертизу, вказали, що для оцінки доводів позивача необхідні спеціальні знання у області знань іншій ніж право. Просили поставити на вирішення експерту наступні питання:

Чи є динаміка у відновленні порушених функцій організму ОСОБА_2 .?

Яка на даний час є ступінь загальної та професійної втрати працездатності у позивача по виявленому у нього професійному захворюванню?

Чи є наявним в даному випадку факт моральної шкоди, враховуючи залишкову професійну і загальну працездатність та характер ушкодження здоров`я позивачу?

Якщо так, то в чому цей факт моральної шкоди полягає, чи є він наявним у позивача на даний час та до якого ступеня складності відноситься?

Чи відбулися зміни в психічному стані ОСОБА_2 внаслідок наявних у нього професійних захворювань отриманих під час роботи на підприємствах відповідача?

Якщо відбулися зміни психічного стану, то які саме і який характер вони носять, тимчасовий чи постійний?

Чи встановлювалось ОСОБА_2 при первинному обстеженні на МСЕК, а також обстеженні на МСЕК 27.11.2017 року, в індивідуальній програмі реабілітації інваліда спеціальні заходи його психологічної реабілітації внаслідок професійного захворювання?

Якщо так, то які саме і на відновлення яких якостей, функцій і обмежень обстеженого, вони були встановлені?

Чи призвів факт наявного професійного захворювання до завдання такого рівня розладу його психологічного стану, який би свідчив про наявність факту заподіяння моральної шкоди та тягнув за собою необхідність застосування спеціальних заходів психологічної реабілітації?

Представники позивача просили відмовити в задоволенні клопотання, вказали, що факт заподіяння моральної шкоди вбачається з медичної документації, наданої позивачем, призначення експертизи призведе до затягування розгляду справи, питання, які просить поставити на вирішення експерту представник відповідача не стосуються сфери діяльності експерта в області психології, стосуються визначення стану здоров`я позивача.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно з ч. 2 ст.102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно розділу VI Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 8 жовтня 1998 року, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Предметом судово-психологічної експертизи є питання про діяльність осіб, індивідуально-психологічні властивості яких не виходять за межі норми (особливості сприйняття певних явищ за даних умов, здатність адекватно їх оцінювати тощо).

У пункті 6.6. зазначеної Інструкції визначений орієнтовний перелік вирішуваних питань судовою психологічною експертизою, якими, зокрема, можуть бути: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи? Якщо так, то чи завдані особі страждання (моральна шкода)? Чи спричинені особі страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? Якщо особі завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Питання, які просить поставити на вирішення експерту представник відповідача, не відповідають орієнтовному переліку вирішуваних питань судовою психологічною експертизою.

Згідно п.6.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5, під час проведення психологічної експертизи досліджуються автентичні показання, тобто такі, які не залежать від будь-якого стороннього впливу або примусу.

Представники позивача заперечували проти призначення судово-психологічної експертизи, що виключає можливість проведення експертизи на добровільній основі.

Також, суд враховує, що відповідно до інформації з Реєстру методик проведення судових експертиз Мін`юсту, 29.01.2016 року прийнято рішення про припинення застосування «Методики встановлення заподіяння моральної шкоди та метод оцінки розміру компенсації спричинених страждань»

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Виходячи із предмету спору, та враховуючи, що стягнення моральної шкоди, заявлено внаслідок завданого ушкодження здоров`я людини, не є обов`язковим призначення судово-психологічної експертизи.

Керуючись ст. 12, 103, 104, 109, 252, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про призначення судово-психологічної експертизи у цивільній справі ЄУ № 185/815/21 за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про відшкодування моральної шкоди відмовити в повному обсязі.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Ухвала знаходиться в Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя: А. О. Врона