Справа № 643/3868/21
Провадження № 2/643/3140/21
УХВАЛА

24.05.2021 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді: Новіченко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання: Бабельник І.В.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

представника відповідача: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні суду матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_4

про встановлення порядку спільного користування квартирою,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_4 (далі відповідач) про встановлення порядку спільного користування квартирою.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12.03.2021 року вищевказану позовну заяву залишено без руху.

22.03.2021 року до Московського районного суду м. Харкова надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 29.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 643/3868/21, вирішено здійснювати розгляд справи вирішено в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.04.2021 року.

26.04.2021 року підготовче засідання відкладено на 24.05.2021 року у зв`язку із неявкою сторін.

14.05.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшов відзив в порядку в порядку статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Крім того, 14.05.2021 року на адресу Московського районного суду м. Харкова надійшла зустрічна позовна заява, відповідно до якої відповідач просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на її користь грошову компенсацію вартості частки у праві спільної часткової власності в розмірі Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 ;

- право ОСОБА_4 на частку у праві спільної часткової власності в розмірі Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 припинити з дня отримання нею грошової компенсації в сумі 310 500, 00 грн., що є еквівалентом 11 965, 44 доларів США, та визнати з цієї дати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .

Крім того, 14.07.2021 року відповідачем було подано на адресу Московського районного суду м. Харкова клопотання про звільнення від сплати судового збору.

У підготовчому засіданні представник відповідача просила прийняти зустрічну позовну заяву.

У підготовчому засіданні представник позивача при вирішенні питання про прийняття зустрічної позовної заяви поклався на розсуд суду. При цьому просив суд продовжити строк для подання відповіді на відзив.

Розглянувши зустрічну позовну заяву з доданими до неї документами на предмет наявності правових підстав для її прийняття, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений, зокрема, Цивільним процесуальним кодексом України.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

В даному випадку, подана зустрічна позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них

З викладеного вбачається, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

Так, позивач за зустрічним позовом просить стягнути на свою користь грошову компенсацію вартості частки у праві спільної часткової власності в розмірі Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 , але не вказує яку саме суму грошових коштів він просить суд стягнути з відповідача за зустрічним позовом.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку:1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.

При цьому суд зазначає, що Закон України «Про судовий збір» передбачає окремі ставки судового збору відповідно до поданої заяви.

Приписами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

В силу приписів п. п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

ОСОБА_4 подано позовну заяву, яка відповідно до норм Цивільного процесуального кодексу розглядається за правилами позовного провадження.

В означеній зустрічній позовній заяві позивачем за зустрічним позовом заявлені дві позовні вимоги, а саме:

- вимогу майнового характеру про стягнути з ОСОБА_1 на її користь грошову компенсацію вартості частки у праві спільної часткової власності в розмірі Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 ;

- вимогу немайнового характеру про припинення право ОСОБА_4 на частку у праві спільної часткової власності в розмірі Ѕ частки квартири АДРЕСА_1 , з дня отримання нею грошової компенсації в сумі 310 500, 00 грн., що є еквівалентом 11 965, 44 доларів США, та визнати з цієї дати за ОСОБА_1 право власності на Ѕ частини квартири АДРЕСА_1 .

Таким чином, при зверненні до суду з даним зустрічним позовом позивач за зустрічним позовом мав сплатити судовий збір в сумі 4 013, 00 грн.

Проте, всупереч вищевказаних вимог чинного законодавства позивачем за зустрічним позовом до позовної заяви не надано доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

При цьому, позивачем за зустрічним позовом за зустрічним позовом подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання позивач за зустрічним позовом зазначає, що вона є малозабезпеченою, хворою людиною. За станом свого здоров`я не має права працювати, пенсію не отримує, оскільки не досягла пенсійного віку, з чоловіком розлучилася, жодних доходів не має, перебуває на утриманні сина. За станом здоров`я , а саме хворобою на цукровий діабет 2 типу, астмою, псоріазом та фактично повною втратою зору вона не виходить з квартири, що унеможливлює надати суду більше доказів. Зазначає, що їй необхідно роботи операцію загальною вартістю 71 300, 00 грн., що вказує на те, що вона наразі перебуває у вкрай скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір.

На підтвердження вказаних обставин позивач за зустрічним позовом долучила до матеріалів справи медичні довідки про стан свого здоров`я.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору суд зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Також положеннями частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділений повноваженнями зменшити тягар судових витрат для особи, яка до нього звертається. Водночас конструкція наведених правових норм дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин.

До того ж стосовно сплати судового збору законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе зменшення тягаря тих судових витрат, яких зазнає сторона.

Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.11.2020 у справі № 9901/67/20.

Для звільнення від сплати судового збору або зменшення його розміру відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно було надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір її доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Звернувшись до суду з відповідним клопотанням, позивачем за зустрічним позовом не надано суду доказів того, що розмір судового збору за подання позову перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, відповідно до положення статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Доводи про важкий майновий стан без надання відповідних доказів на підтвердження наведеного не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, відповідно до положень статті 136 ЦПК України та статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Суд зазначає, що подані позивачем за зустрічним позовом медичні довідки не є належними доказами на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому відповідне клопотання не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання зустрічного позову в розмірі 4 013, 00 грн.

Згідно з частинами 1, 2 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, оскільки подана позовна заява не відповідає вимогам статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Враховуючи викладене, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 13-15 Цивільного процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів з власної ініціативи відповідно до частини 3 статті 189 Цивільного процесуального кодексу України та відкладення підготовчого засідання.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 189, 194, 198, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк підготовчого провадження у справі № 643/3868/21 на 30 днів.

2. Підготовче засідання відкласти на 22.06.2021 року о 10 год. 30 хв. у приміщенні Московського районного суду м. Харкова за адресою: м. Харків, пр. Ювілейний, буд. 38-Є, каб. № 48.

3. Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив до 03.06.2021 року.

4. Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив до 14.06.2021 року.

5. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_4 про звільнення від сплати судового збору за зустрічним позовом.

6. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 залишити без руху.

7. Встановити ОСОБА_4 строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення даної ухвали.

8. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків зустрічної позовної заяви шляхом:

- уточнення позовних вимог, викладених у п. 1 прохальної частини зустрічної позовної заяви;

- подання оригіналу платіжного документа (квитанції, платіжного доручення тощо) про сплату судового збору у розмірі 4 013, 00 грн.

9. Роз`яснити ОСОБА_4 , якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, зустрічна позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві (частина 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України).

10. Викликати у підготовче засідання учасників справи та їх представників, яким необхідно при собі мати документи, що підтверджують їх повноваження відповідно до статті 62 Цивільного процесуального кодексу України.

11. Явку учасників справи та їх представників у підготовче засідання визнати обов`язковою.

12. Відповідно до статті 261 Цивільного процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

13. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Повний текст ухвали складено та підписано 31.05.2021 року.

Суддя Н.В. Новіченко