Постанова

Іменем України

24 листопада 2021 року

місто Київ

справа № 303/6447/18

провадження № 61-10084св21

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Ступак О. В.,

суддів: Гулейкова І. Ю., Погрібного С. О. (суддя-доповідач), Усика Г. І., Яремка В. В.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідачі:Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз», ОСОБА_3 ,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 травня 2021 року у складі колегії суддів: Кондора Р. Ю., Фазикош Г. В., Мацунича М. В.,

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

Букович О. Д. у серпні 2018 року звернувся до суду із позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» (далі - АТ «ОГС «Закарпатгаз») про усунення перешкоди у користуванні присадибною земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання відповідача демонтувати гілку газопроводу.

Рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 грудня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, АТ «ОГС «Закарпатгаз» подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 19 травня 2021 року застосовано до АТ «ОГС «Закарпатгаз» захід процесуального примусу у вигляді накладення штрафу у розмірі 3 405, 00 грн.

Застосовуючи захід процесуального примусу, суд апеляційної інстанції посилався на те, що задля з`ясування питань, що мають значення у справі, проведено судову будівельно-технічну експертизу. З метою перевірки фактичних обставин справи, від яких залежить правильне вирішення справи, та забезпечення всебічного і повного розгляду справи судом після проведення судової будівельно-технічної експертизи, зважаючи на її результат відповідно до запиту від 04 березня 2020 року за № 303/6447/18/5055/2021, зобов`язано АТ «ОГС «Закарпатгаз» протягом 15 днів з моменту вручення вимоги суду надати такі відомості та документи: усю технічну та дозвільну документацію на встановлення газопроводу та пуск газу цим газопроводом до будинку АДРЕСА_2 ; дані та документи про балансову приналежність газопроводу до будинку та точки розмежування балансової приналежності такого.

Тобто на вимогу суду належало надати відповідну документацію щодо фактично наявного наземного газопроводу, приєднання до цього газопроводу будинку АДРЕСА_2 , приєднання цього газопроводу до вуличної мережі тощо, а також наявні на визначений час відповідні нормативні та технічні документи. У разі відсутності документів саме щодо цього газопроводу, самовільного спорудження газопроводу, у разі, якщо такий газопровід не експлуатується АТ «ОГС «Закарпатгаз», ним не постачається газ, належало офіційно повідомити про це суд.

У визначений строк вимога суду не була виконана.

Натомість 12 травня 2021 року на адресу суду надіслано формальне пояснення, в якому, зокрема, зазначено, що всі наявні у АТ «ОГС «Закарпатгаз» документи з газифікації житлового будинку були надані апеляційному судові 17 травня 2019 року, при цьому наголошено, що інші документи та відомості на підприємстві відсутні. Тож стосовно фактично наявного наземного газопроводу та підключення до нього будинку АДРЕСА_2 жодні дані та документи не були надані. Надані ж раніше документи, на які посилається АТ «ОГС «Закарпатгаз», не мають стосунку до фактично наявного наземного газопроводу.

Крім зазначеного, судом визнано явку представника відповідача в судове засідання обов`язковою. Однак представник у судове засідання не з`явився, натомість подав до апеляційного суду клопотання про розгляд справи без участі АТ «ОГС «Закарпатгаз», посилаючись формально, за висновком апеляційного суду, на велику завантаженість зі здійснення представництва у справах у інших судах. Тож представник відповідача, явка якого до суду є обов`язковою, не з`явився до суду без поважних причин.

Такі дії відповідача зумовили необхідність повторного витребування документів, про що 19 травня 2021 року постановлено відповідну ухвалу.

ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Короткий зміст вимог касаційної скарги

АТ «ОГС «Закарпатгаз» 16 червня 2021 року із застосуванням засобів поштового зв`язку звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просило скасувати ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 травня 2021 року.

Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу

Заявником як підстави касаційного оскарження наведеного судового рішення визначено, що:

- судом апеляційної інстанції застосовано захід процесуального примусу безпідставно, оскільки витребування доказів відбулося із порушенням положень статті 84 ЦПК України, які визначають порядок витребування доказів шляхом постановлення ухвали, а не направлення запиту, як то вчинив суд апеляційної інстанції;

- суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями витребовувати письмові докази;

- суд апеляційної інстанції в оскаржуваній ухвалі не навів посилання на процесуальне рішення, яким явку АТ «ОГС «Закарпатгаз» в судове засідання визнано обов`язковою.

Отже, серед підстав касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції заявником зазначена та підстава, яка згадана у частині другій статті 389 ЦПК України, що свідчить про виконання ним вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України щодо форми та змісту касаційної скарги.

Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

Відзиви на касаційну скаргу до Верховного Суду не надходили.

ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ

Ухвалою Верховного Суду від 30 червня 2021 року відкрито касаційне провадження у справі, ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2021 року справу призначено до судового розгляду.

З метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом застосовані правила статті 400 ЦПК України, відповідно до яких, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені

пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Критерії оцінки правомірності оскаржуваних судових рішень визначені в статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд перевірив доводи касаційної скарги та матеріали цивільної справи, за результатами чого зробив такі висновки.

Оцінка аргументів, викладених у касаційній скарзі

За правилом частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частин першої-третьої статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

За правилом частини сьомої статті 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Згідно із частиною восьмою статті 84 ЦПК України у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 квітня 2020 року у справі № 591/3068/18 (провадження № 61-14508св19) зазначено, що «апеляційний суд протокольною ухвалою від 10 червня 2019 року витребував від ТОВ «МАКС-МІЛЛ» документацію та інформацію з приводу нарахування заробітної плати позивача за період роботи на підприємстві. Цивільний процесуальний кодекс України передбачає право учасника справи, у разі неможливості самостійно надати доказ, подати клопотання про його витребування судом (частина перша статті 84 ЦПК України), вказавши, зокрема, вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (пункт 4 частини другої статті 84). У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази (частина третя статті 84 ЦПК України). Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали (частина сьома статті 84 ЦПК України). Суд касаційної інстанції звертає увагу на те, що наведеними нормами ЦПК України не передбачено витребування доказів у справі протокольною ухвалою».

Наведена правова позиція Верховного Суду щодо форми процесуальної вимоги суду про надання доказів у справі є обов`язковою до застосування у справі, що переглядається.

Згідно із частиною першою статті 144 ЦПК України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

За правилом частини першої статті 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від 0, 3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках: 1) невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу; 2) зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству; 3) неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин; 4) невиконання ухвали про забезпечення позову або доказів, ненадання копії відзиву на позов, апеляційну чи касаційну скаргу, відповіді на відзив, заперечення іншому учаснику справи у встановлений судом строк; 5) порушення заборон, встановлених частиною дев`ятою статті 203 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до пункту 9 частини першої статті 129 ЦПК України судова повістка про виклик повинна містити, зокрема, роз`яснення про наслідки неявки залежно від процесуального статусу особи, яка викликається (накладення штрафу, примусовий привід, розгляд справи за відсутності, залишення заяви без розгляду), і про обов`язок повідомити суд про причини неявки.

У справі, що переглядається, Закарпатський апеляційний суд листом від 04 березня 2020 року № 303/6447/18/5055/2021 зобов`язав АТ «ОГС «Закарпатгаз» протягом 15 днів з моменту вручення вимоги суду надати такі відомості та документи: всю технічну та дозвільну документацію на встановлення газопроводу та пуск газу цим газопроводом до будинку АДРЕСА_2 ; дані та документи про балансову приналежність газопроводу до будинку та точки розмежування балансової приналежності такого. Також згідно із цим листом визнано явку представника відповідача до суду обов`язковою.

12 травня 2021 року відповідач пояснив суду, що всі наявні у АТ «ОГС «Закарпатгаз» документи з газифікації житлового будинку були надані апеляційного суду 17 травня 2019 року, при цьому інші документи та відомості на цьому підприємстві відсутні.

Тож АТ «ОГС «Закарпатгаз» виконало вимоги процесуального закону та відповідно до частини сьомої статті 84 ЦПК України повідомило суд про неможливість подати запитувані докази.

19 травня 2021 року представник АТ «ОГС «Закарпатгаз» повідомив суд про неможливість явки у судове засідання, з огляду на що просив розглянути справу без його участі.

Отже, з урахуванням встановлених обставин, суд апеляційної інстанції не звернув увагу та не врахував такого. Чинним ЦПК України не передбачено іншого способу та, відповідно, порядку витребування доказів у справі, аніж ухвалою суду; суд не надсилав відповідачу судової повістки-повідомлення, у якій має бути роз`яснено про наслідки неявки; відповідно до частини сьомої статті 84 ЦПК України заявник повідомив суд про неможливість подати запитувані докази.

За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що оскаржена ухвала апеляційного суду постановлена з порушенням норм процесуального закону та підлягає скасуванню.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Закарпатгаз» задовольнити.

Ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 19 травня 2021 року скасувати.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий О. В. Ступак

Судді І. Ю. Гулейков

С. О. Погрібний

Г. І. Усик

В. В. Яремко